9 



no. dial. (Ross) sUä 'haeldende fremad': till no. dial. st. 

 vi), sluta 'hffilde fremad' (med såväl stark som svag böjning). 



sv. dial. (Rz) stup 'brant, stupande': till sv. dial. st. 

 vb. stiljya 'falla, störta ned'. 



Till denna afdelning hänför jag slutligen 



no. dial. (Aas.) mo7i 'omhyggelig, agtsom'; sv. dial. (Rz) 

 mon 'som har någon person i godt minne, unnar honom väl, 

 m. m.', en bildning på verb. präterito-präsens fno.-isl. muna, 

 fsv. muna, mona 'minnas, ihågkomma', hvilket ursprungligen 

 innehåller präteriti-vokalism. Till ifrågavarande adj. föreligger 

 en fornform fno.-isl. *-munr i sammans. å-munr ^) (Eg. Vgf. 

 Fr. 2) 'liendtlig imod en' ^). Beträffande afvikelsen i sistan- 

 förda begreppsskiftning jämföre man de till rotformen mdn- 

 i nord. muna (= got. ags. >n2<?mn) jämväl hörande gr. fiavla 

 'raseri', /xaivofiai {<^*fiavt-) 'rasar' samt afljudsformen 

 ,(/fc voc'siune; häftighet, vildhet, vrede' (med samma rotvokalism 

 som ingår i lat. memini, memento, com-miniscor, fht. minnia, 

 nht. minne). Enahanda begreppsutveckling förete vidare sv. 

 diall. sinne 'häftigt sinnelag', sinter, sinnug, sinnig 'vred, 

 förtretad'. 



von uuten auf öder von der Seite tiickisch blicken ? Om så förhål- 

 ler sig, har no. adj. glup en västgerm. parallell i nit. gliqoev der 

 eineni nicht gerade ins Gesicht sehen känn, sondern heimtiickisch blickt 

 = glup-öge, bahuvrihi-bildiiing. 



1) Jfr Zimmer, Nominalsuffixe p. 103. Förra ledet i å-munv 

 utgöres af urnord. präp. an (förekommande å Tjurkö-brakteaten, .s. 

 Noreen, Aisl. Gramm. ^ § 239, 6), icke — såsom Zimmer anf. st. 

 förmodar — af got. ana, hvilket i historisk nordiska motsvaras af 

 formen an, belagd ä Rökstenens runinskrift (jfr Bugge, Om Runeind- 

 skrifterne paa Rökstenen og Fonnaas-spaenden i Kongl. Vitterhets 

 Historie och Antiquitets Akademins Handlingar 11: 3 pp. 15, 29). 



2) Denna bemärkelse tillägges adj. äfven af Gering, Glossar z. 

 den Liedern d. Edda. Jfr emellertid Bugge (Norr. Fornku. p. 410), 

 som förmodar ordet betyda lik, liknande . 



