50 



7ilr-ti 'sich sclileiigen, renken', lat. ner-vus 'Sehne, Saite, Rie- 

 meu' m. fl. aflägg), ursprungligen identisk med roten sner- 

 'sicli schnell bewegen', ingående i t. ex. mht. snur 'sausendes 

 Fahren'*, snurren 'sausend schnell faliren' (jfr isl. snua Mre- 

 lien': snMig?^ *^sich herumdreliend, wirbelnd, leicht beweglich, 

 schneir, ags. snu-d ""rascli, plutzlich hereinbrechend', såsom 

 subst. 'Schnelligkeit, Eile', got. sniwan 'eilen', sniu-mundu 

 'eilends' etc). Se om denna ordgrupp Persson, Wurzelerw. 

 p. 64. 



urg. * spara-', fno-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) spärr 1. 'sparsom- 

 melig, som sparer noget', 2. 'som spares, som man vil spare"; 

 fsv. (Rqv. III) spar (i o-spar) med betydelse af part. prat. (spa- 

 r(a)dJier) ^) af svaga vb. spara 'skona'. Germanska paralleller 

 föreligga i fht. S2Kir, ags. spcEr 'sparsam'. Svaga verbet fnord. 

 spara, ags. sparian, fht. sparön utgör denominativum till ifråga- 

 varande adj. 2). Etymologiskt samband äger måhända rum 

 med lat. pärum, parco och (?) serb. spor 'langsam, zögernd' 

 (s. Fick, Wbch* I, 571). 



urg. ""stara-: fno.-isl. starr cg. "^stel, styf* ingår såsom 

 förra kompositionsled i star-Uinda 'blindness' (Vgf.), starr- 

 symi 'som ser med stirrende 0jne' (Vgf. Fr. 2). Till nämda 

 stamform hör möjligtvis äfven det af Vgf. angifna starr 'blunt' 

 i uttr. starr staär: in a sword (Kormakssaga). Det hos Eg. 

 förekommande siarr 'durus, contentus' (ack. sg. m. starran) 

 är däremot ro-stamsafledning. En motsvarande fsv. (fgutn.) 

 adjektivform (med o-suft"ix) möter i sammans. star-Uinder 

 'starrblind' (Rqv. VI, Schl.). Utomnordiska identiteter före- 

 ligga -i fht. stara(-blint), mht. star(-blint), ags. stcer(-Uind) = 

 fsv. star(-bUnder). Till sitt etymon beror adj. på ieu. roten 



1) Jfr Noreen P. Gnmdr. I, 518, Aisl. Granira 2 § 434, anm. 



2) Jfr Klugc, Wbch'"' 352 a. 



