345 



brusa 'rusa på, fara vikit fram', da. hriise 'brusa, skumma, 

 jäsa m. m.'. It. mht. hril-sen, nht. hrausen, antagligen äfven 

 med ags. hrtjsan engl. hruisen 'krossa', mit: hreschen, mht. ndl. 

 hrieschen 'skrika, ryta\ Enligt Osthoflf, Morph. Unters. IV. 

 91, skulle germ. roten hrus- utgått från ett fo-ptc. till verbet 

 isl. hriöta sv. hrJ/ta, något som dock är mycket osäkert. 

 En germ. rotform breus- är uppvisad i ags. hréosa 'Bremse^ 

 i fall detta, såsom Noreen Urg. Lautl. p. 83 antager, är 

 etymologiskt hithörande. Man jämföre för öfrigt Tamm, Et. 

 Sv. Ordb. 'Brus'. 



urg. *grf<sa-: nsv. nno. gnis, nda. gruus. Enligt Jessen Et. 

 Ordb. (under 'Grus') 'vel Laan af nt. Gruus (hoU. gruis)\ 

 Aasen betecknar den no. formen som „nyere Ord?" Ordet 

 sammanhänger närmast med isl. griöt n. koll. 'sten', nsv. 

 gryta, fht. grio^ m. n. 'Sand, Kies', mht. griez gruz m. n. 

 'Sandkorn, Sand, Kies', fs. griot, ags. $réot 'Sand'. Å utom- 

 germansk botten höra hit lit. gradas 'Korn (gru-sti 'stam- 

 pfen'), lett, f/rauds d. s., fksl. gruda 'Erdscholle'. Till den i 

 denna ordgrupp ingående roten ghrud- 'rifva, söndermala' 

 fattar man germ. *$rusa- som ^o-ptc: '''ghrftt-Ho-. 



urg. *hlassa-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr.^) hlass n. 'Lses lagt 

 paa vagn (o: Slaede eller Hjulredskab)' ; fsv. (Schl.) lass las, 

 fda. las(s) (Jessen) d. s. Ordet uppfattas som ieu. *klat-Ho-, 

 hörande till ieu. roten Jdät- i got. af-lilajian 'iiberbtirden', 

 fht. hladan 'laden', ett verb motsvarande isl, hlaöa, ags. 

 liladan, fifris. hlada, fs. hladan med grammatisk växling. 

 Den tonlösa spiranten (Jj) uppträder ännu i afljudsformerna 

 ags. hlöö 'Beute, Haufe, Schar, Menge', flt. hlötha 'Beute', 

 till hvilka ord mht, luot 'Last, Masse, Menge' med gramma- 

 tisk växling sluter sig. Beträffande denna rot jämföre man 

 Osthoflf, Idg. Forsch. V. 300 f., Uhlenbeck, Et. Wbch 2, 



