344 



scherzen'. Denna tolkning" är emellertid högst osäker ^). 

 Intet hindrar att med Schade, Wbch^ 426 a ställa dessa ord till 

 roten ]c(e)rs- 'laufen' i lat. curro (jfr eqiiirria för equi-quirria 

 'Pferderennen" 2)), mht, Äwrre^i 'sich schnell bewegen'. Kluge, 

 Wbch^ 'Ross', betecknar hvartdera af dessa tolkningsförslag som 

 osäkert ^). 



urg. ^huassa-: fno.-isl. (Eg, Vgf. Fr.^) hvass 1) 'livas, 

 skarp', 2) ""rask og kraftig i sin Bevaegelse', 3) 'haard, grov, 

 ora Toi eller Klaeder', 4) 'skarp, om Lyd, Vocal, Accent'; 

 fsv. (Schl. Sdw.) hvas 1) 'hvass, skarp, skärande', 2) 'genom- 

 trängande', 3) 'stormande, häftig, ifrig', 4) 'ojämn, olän- 

 dig', 5) 'besvärlig', 6) 'skarp, sträng, barsk'; nda. hvas. Ger- 

 manska paralleller : got. *hass i kassaba adv. 'scharf, streng', 

 kassei f. 'Heftigkeit, Strenge', flit. hivas ivas, ags. hwces 

 'scharf. Kögel, Beitr. VII. 175 (jfr Kluge, P. Grundr. I.2 

 432, Noreen, Urg. Lautl. p, 190) ansätter en ieu. grundf. 

 ^kijat-to- <i *khad-to-, ett to-ptc. till ieu. roten hjad- Jcud- i 

 find. cödati codäyati 'treibt an', isl. hiiatr 'keck', huetia 'an- 

 spornen' etc. 



b) Substantiv. 



urg. *t)ri{sa-: nsv. hrus n., nda. hruus; jfr mht. It. 

 brils m., nlit. Braus. Ordet sammanhänger närmast med fsv. 



1) Till betydelseiitvecklingen i fråga om germ. hrussa- häst' 

 hänvisar jag till find. kdyas 'häst', som står i samband med find. 



ha jihUe 'sLuhTpTingen, fliegen', nsv. springare. 



2) Se Persson, Wurzelcrw. p. 86 och där cit. Ht. 



3) Porsson o. a. arb. p. 167 not 1 förbinder under tvekan 

 germ. hrussa- 'häst' med lit. kretk Jcreteti 'sich hin und her 

 bewegen, sich schuttcln, w^ackeln', hreczit Tcresti 'schutteln', isl. 

 hréda 'in Furcht sctzen', hréddr 'erschrocken, ängstlich' (jfr J. 

 Schmidt, Vocalismus II. 464), till ien. roten kref-. 



