342 i 



isl. hniss ""afsmak eller stark smak vid mat*: gr. xvlcfa 

 eller i(viaaa 'Fettdampf af "^xvira-, lat. nldor till isl. linita 

 'stossen, sticken'. 



isl. viss, fht. ivls, got. (un)weis (gen. weisis) 'vis', urgerm. 

 *tiUs o- till find. vedas- 'Kenntniss', rot veid-. 



fht. äs, ags. és 'Aas', lat. es-ca, fksl. jas-U 'Krippe' af 

 *ets-, till lit. edes-is- 'Frass'. 



isl. hrösa 'riihmen': till isl. hröör (gen. -rs, -rar) 'Ruhm'. 



got. ga-iveisun "^nach jemand selien, besuchen', lat. vlsd: 

 find. vivitsa-ti "er erkundigt sich', i det närmaste samband 

 med adj. un-iveis. 



isl. hus, fht. hus, got. -hus af ieu. ^kudzho- <C *kridh-so- 

 (jfr lat. cidu-s af *kridzh lo-), till gr. ro xsvi^oq {xsv^siv 'ver- 

 bergen', ags. hjdan d. s.). 



isl. fiisa f. 'gliihende Asche' af *aidzh- <C*aid}is-, till 

 find. tdhas-, gr. ro al^oq. 



Till dessa af Briigmann meddelade exempel lägger jag 

 ännu fno-isl. slmss n. 'trollkvinna'. Ordet är uppvisadt i litera- 

 turen 2 ggr; ett tredje beläggställe har formen shars, som 

 möjligen beror på felskrifning; man jämföre nämligen det till 

 /öw-stam utvidgade isl. skessa f. = skass, äfvensom adj. 

 skessi-ligr 'af Udseende som skass\ Kögel har Beitr VII. 

 176 återfört subst. skass på en ieu. grundform * skatta-, 

 som vore fo-ptc. till got. skajijan 'skada'. Sammanställningen 

 med vb. skapjan synes mig plausibel.- jfr uttrycket pu vart, 

 en skoöa {= skadlig) kvån! skass, valkyria, otid, åmätlig at 

 Ålfodur, Äldre Eddan, Hund. I. 38. Men analogt med ofvan 

 nämda fall torde skass närmast böra förbindas med 5-stam- 

 men gr. -axrji^i-g- (ä-axtj^i^g 'schadlos'), got. skajm n.'Schaden'. 



Nedan uppräknade nomina, i fråga om hvilkas stam- 

 bildningssuffix direkta utomgermanska kriterier icke kunna 

 påvisas, men hvilka det oaktadt vanligen uppfattas som to- 



