.297 



5-lös biform af ieu. roten (s)treid- strid- i fuo.-isl. streitasf, 

 stritast 'slides, tröekkes med, anstrsenge sig for eller med 

 noget'. Nsv. tredsh 'tredskande' är formell icke likställbart 

 med förevarande fsv. JjresJcer, utan en fortsättning af det 

 likbetydande fsv. pritzsker prizker, hvilket i sin tur otvety- 

 digt framstår som ett denominativura till fsv. Jjriter 'mot- 

 spänstighet' ^). 



III. Adjektiv med otvetydigt -ska- siiffix. 

 a) Förhistoriska bildningar. 



urg. *naska- (<C*/(ak-ska-): fno.-isl. (Vgf. Fr.^) vaskr 

 'rask og uforfserdet, flink'. Till grund ligger antagligen germ. 

 roten itak- i stv. got. ivakan, fno.-isl vaka; se Kluge, Nom. 

 Stammb.2 § 209, Brugmann, Grund. II. 240 2). 



urg. *dul-ska- *dol-ska-: fsv. (Sdw.) dulsker 'trög, lik- 

 nöjd försumlig', «^. A«y., nsv. dolsk 'trög, lat; inbunden, 

 lömsk'; ä. da. (Kalk.) dolsk 'fjällig'. Ordet hör till ieu. roten 

 duel- did- i flit. tivélan {ar-, gi4welan) 'torpere, sopiri', got. 

 dwals 'töricht', fs. dwalm, fht. twalm 'Betäubung', isl. dulr 

 'silent, close', fsv. dul dol 'dåsig, trög, slapp', ä. da. duV slov^ ^). 

 Se Tamm, Et. Sv. O. 'dolsk'. 



1) Jfr det med Jjritzsker synoyma isl. priözkr, fsv. pryzker, 

 hvilket på grund af sin form visar sig vara ett denominativum på 

 -ska till isl. Jyriötr, fsv. pryter = Jjriter. 



2) Beträffande tvänne andra, föga sannolika tolkningsförsök 

 jämföre man Bråte, Bezz. Beitr. XIII. 48 noten och Leffler, Tid- 

 skrift for Fil. og Pfedag. II. 18. 



^) Jfr om denna ordgrapp Karsten, Nominalbildning I. 14. 



