292 



'scheel werden'), former, livilka förutsätta ett urgerm. skel- 

 5?/é-, hvarur $ i enlighet med Sievers' regel bortfallit. De 

 nordiska formerna bero på en grundform skel-^(h)d- (med 

 suffixafljud), hvari suftixets labialiserade guttural på grund 

 af sin ställning framför ieur. o (germ. a) Ijudlagsenligt förlo- 

 rat sin labialisering. Ordets etymon är att söka i ieu. roten 

 sket- 'drehcn, kriimmen (flechten, spinnen)', ^) ingående i bl. 

 a. gr. OAoXio; 'krokig, böjd, skef, fno.-isl. sliol-heinn 'skjaev- 

 benet' och shol-brunn 'som liar skraatliggende Oienbryn', samt 

 med förlust af sitt uddljudande s i xeÅÅÖv. otQe^lov, s^layiov 

 Hesych., y.ä/.o; xuloiQ 'Tau, Strick' etc. (se Karsten, Nominal- 

 bildning. I. 4). 



urg. "'Jtél-ha-: '-■'J)el-,^ä-. Dessa stamformer ligga — sy- 

 nes det — till grund för resp. senare led i nisl. (Vgf.) 

 u-Jnåll n-Jjialgr 'härd, stubborn, unmanageable'. I fråga om 

 om etymologin ställer jag dessa adjektiv förslagsvis till ieu. 

 roten tel- tdl- i find. tul- tuldyati 'aufheben, wägen^ gr. ra- 

 XavTOP 'vågskår, rd?.ag 'tålmodig', lat tulo 'jag bär', tolerare, 

 fksl. tolja toliti 'placare', got. Jmlan, isl. J)ola 'tåla, uthärda'. 

 Grundbetydelsen hos adjektiven u-J>iåll u-piälgr vore enligt 

 denna tolkning 'otålig, ohäjdad, häftig'. Jfr. lat, intolerahilis 

 'outhärdlig, olidlig'. 



c) Med rotvoJccdismen o (a). 



urg. *faue- (<C *A?f-?/e- •< -'fau-^m- <C ieu. "^pan-Tc^é-) : 

 fno.-isl. (Kg. Vgf. Fr.2) far 1) 'af riuge Antal', 2) 'manglende' 

 3) 'forstemt, ordknap, uvenlig i sit Forhold til Andre', fsv. 

 Sdw.) fär 1) 'paucus, ringa till antal', 2) n. 'det som fattas, 



^) Se bcträff. denna etymologi Johansson, Beitr. XIV. 297, 

 Falk, Akad. Afh. t. S. Bugge p. 19, Kluge, Wbcb^ 'schecl'. Jfr 

 för öfrigt Kluge, Beitr. XII. 880, Noreen Urg. Lautl. 131, 180. 



