290 



I. Adjektiv med enkelt -^o-sufflx. 



a) Med svag rotvokalism. 



urg. *t)lu-sä- (ieu. *bhlu-Jcö-): ä. da. (Kalk.) hlu(g) 1) 'fly, 

 tilbageliolden', 2) 'frysom', 3) 'skamfuld', nda. hlu i uhlit 

 "^oblyg", Uufcerdig, Uues 'blygas^, bluelse 'blyghet'. En mot- 

 svarande adjektivbildning får å svensk botton förutsättas som 

 grundord för fsv. (Suso) hhiiigher 'skamlig'. Utomnordiskt 

 möter samma adj. i mht. hluc hlug- nht. dial. hlaug 'blyg', 

 som i fht. lämnat spär efter sig blott i adv. hlugo 'blygt* 

 jfr hlugisön 'dubitare'. Till sitt etymon hör ordet ifråga till 

 ieu. roten hlilu- i lat. ftuo 'flyter, strömmar', fluidus "^fly- 

 tande', äfven 'lös, mör, slapp, svag, skröplig', gr. (plvco 'flö- 

 dar öfver', Se Tamm' Et. Sv. O. 'blyg', Karsten, Arkiv XIII. 

 389, Noreen, Aschw. Gr. p. 158. 



h) Med rotvoJcalismen é. 



urg. *dleu-s;å- (ieu. *bhle/t-k(j-): nisl. Vgf. Uiugr 'bashful 

 shy, modest', no. dial. Aas. Uiug 'bly, undseelig, tilbagehol 

 den', fsv. (Sdw.) hlygher (hligher, Uyugher) 'blyg, Ijlygsam 

 som är föremål för blygsel'; ä. da. Kalk. Uy- i ett antal 

 sammansättningar: hlyhed "^undseelse, blufterdighed, skam', 

 hlysel d. s., blysom, blyfcerdig 'bluf^Brdig', jfr äfven bUjnes 

 'skammc sig'. En parallell bildning är mht. bliuc, biform till 

 mht. bluc. Se för öfrigt afljudsformen '''ölu-^å- ofvan. 



urg. *fel-^ä- (ieu. '"^pel-hö-) : Ett fno.-isl. adj. fjalgr (fjålgr) 

 "^varm', motsvarande no, dial. (Aas.) fjelg med samma bet., är 

 uppvisl)art i några sammansättningar: gUd-fjålgr, användt 

 som epitheton ignis Ynglingas. 47, har af Egilsson återgifvits 



