285 



isl. (Eg.) geir-Jiriful substantiveradt fem. i bet. af 'pugua 

 (proprie vicletur esse bellooa, qs. hastas arripiens)': fno.-isl. 

 stv. Jmfa 'tage, gribe', jfr svv. prifa (ad) cl. s. 



fno.-isl. (Fr.2) viör-skotull 'tilbuielig til Modsigelse, stik- 

 lende' äsx. Xsy.: fno.-isl. stv. sMota (jh sJciöta orc^um vid e-n). 



nisl. (Vgf.) stopull 'variable. unstable', biform med suf- 

 fi.xafljud till stopall, hvarom se i det föreg. 



Till ett redupl. st. verb (siieipa) hör fno.-isl. suipull 

 (Vgf. Fr.2) 'kortvarig, forgj?engelig', såsom substantiveradt 

 fem. suipul = 1) bellona, 2) pugna (Eg.). Ordet uppvisar 

 suffixafljud till suipall (se härom i det föreg.). 



Till svaga verh höra: 



isl. (Eg.) fld-hugidl 'subdolus, dolos animo agitans' (äjr. 

 Åsy., jfr Falk, Beitr. XIV, 40), fsv. (Sdw.) at-hughul (-hogul) 

 1) 'uppmärksam, aktsam', 2) 'sorgfälligt (jfr fno.-isl. at-hiigall) 

 med suffixafljud till fno.-isl. hugall (se härom i det föreg.). 

 Kan i likhet med hugall äfven fattas som denominatift. 



fno.-isl. (Vgf. Fy.') sann-sogidl 'sandfaerdig i sin Tale 

 eller Fortajlling'. Jfr enl. Eg. ill-sogulV maXeiWcm (Saga Skalla- 

 grimssonar 75,i): fno.-isl. svv. seggia 'säga" (: germ. rot sa,^- 

 = ieur. s9Jc2-, jfr lit. saJcjti 'säga" etc). Ordet är af sam- 

 germansk upprinnelse: jfr ags. sas;ol 'loquax\ fore-sa^ol, 

 söö-sasol. 



fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr.2) pogull 'taus, tilboielig til at 

 holde sig taus" (Eg.: lång-Jmjidl 'qui diu tacet"), biform med 

 suffixafljud till Jmgall (se härom i det föreg.). 



pi) Särspråkliga nybildningar. 



Analogt med de särspråkliga nybildningarna på -al- ha 

 i fråga varande -li^adjektiv bildats på präsensformerna af 

 resp. till grund liggande starka och svaga verb. Denna ny- 



