269 



under särskilda afljudsfaser föreligger i bl. a. gr. äftjtrjg 

 'vind', dfst^iöv d. s., isl. vidra, mht witeren 'wittern^ find. 

 Vätas, fs. Wödan, fht. Wuotan, isl. Odenn %indguden\ got. 

 wöds 'sturmisch', mht. wuetel-göz, ags. védel-séat 'Wuterich'. 

 Till denna sekundärrot ijet- anser jag äfven ifrågavarande 

 adj. *i(aj)la- höra, hvilket sålunda morfologiskt ansluter sig 

 till sådana från slutna rötter bildade primäradjektiv på -la- 

 som got. agls 'schrecklich' (rot ag-), fht. stecchal 'steil' 

 {*stik-la-), mht. hrol, gen. krolles, 'gekräuselt, lockig' (urg. 

 *Jcriiz-lå-) o. a. ^) Möjligheten att den i adj. *mj)la- ingående 

 dentalen vore suffixal är utesluten, alldenstund en adjektiv- 

 afledning -J)l- för öfrigt icke är uppvisad. — Enligt denna 

 tolkning vore grundbetydelsen hos vårt adj. 'fladdrande, fläk- 

 tande (för vinden), ostadig', hvilken såsom sådan kvarlefver 

 hos mht. tvadel 'schweifend, unstät', wadelic 'wandelbar', hos 

 grundorden i fht. wadalön 'wagari', no. dial. vaala samt hos 

 de substantiverade no. dial. vaal m. och vaal n. Den härledda 

 begreppsnyansen 'eländig, fattig' i fht. ivadal, mht. wadelic, 

 isl. vdla framgick närmast ur 'kringströfvande, flyktig, hem- 

 lös' (jfr betydelseutvecklingen i nsv. elände eg. 'landsflykt, 

 hemlöshet', lånadt af mit. elende ellende n. eg. 'vistelse i 

 främmande land', en substantivering af fs. §li-l§ndi 'auslän- 

 disch, fremd'). Samma betydelseskiftningar uppträda vidare 

 hos de med rotafljud till ifrågavarande adj. "^uajj-la- bildade 

 ags. védla svm. 'pauper', vrédl f. 'poverty, want, indigence', 

 substantiveringar af ett ags. adj. "^védl ^) (urg. ^ijiejj-la-), jfr 

 ags. ivadol [ä ?] 'wandering' ('of the moon', se Sweet, Diet.). 



1) Se Klnge, Nom. Stammb.2 § jgG, Brugmann, Grnndr. II. 195. 



^) Blott gammalt J)l blir i ags. efter lång vokal dl, medan 

 ea genom synkope uppkommen Ijudförbineelse Öl förblir oförändrad 

 (Sievers, Ags. Gramm.'- § 201,3). 



