267 



dyr i Alm'., 2) 'Smaafae i Saerdeleshed'. Jfr nsv. dial. smali 

 (Rz) 'småboskap, får och getter'. Nuvarande betydelsen hos 

 nsv. nda. smal beror på tyskt inflytande. — Germ. parallel- 

 ler: got. smals 'klein, gering', ags. sma'l, fs. smal d. s., fht. 

 raht. smal 'klein, gering, schlank, knapp, smal'. Ordet anses 

 äga samband med gr. fiijXa, fir. mil 'kleines Tier', fksl. rnälu 

 'klem (se t. ex. Scliade, Wb.2 830 b, Kluge, Wbche 'schmal', 

 Noreen, Urg. Lautl. p. 208) samt föres med dessa utomgerm. 

 former af Persson Wz. p. 11 till en ieu. rot sme- smd- 'rei- 

 ben, zerreiben' i gr. a/i^-v, a/xäco. Ordets grundbetydelse 

 enl. denna tolkning 'afrifven, afnött'. 



urg. *i(aj)-la-: Ett hithörande fno.-isl. adj. *vdU, mot- 

 svarande fht. ivadal 'diirftig, egens', mht. wadel 'schweifend, 

 unstät' (jfr mht. tvadelic 'wandelbar, arm, diirftig') ligger i 

 sin öfverförda betydelse 'fattig, usel, eländig' till grund för 

 fno.-isl. vdladr 'nodlidende' (substantiveradt välad n., vdladi 

 m. 'Mangel og Nod, hjselpelos Stilling'), ett adj. hvilket egent- 

 ligen väl är eo denominativ, på ett fno.-isl. substantiv *väU 

 'brist, nöd' (jfr nedan nno. dial. vaal n.) danad participial- 

 bildning på -to-, att likställa med formationer sådana som 

 isl. fiadradr (= fht. ga-fédar) 'forsynet med Fjaederbeklaed- 

 ning', faxadr {= fht. gi-fahs) 'forsynet med fax (man)', 

 hiart-litadr 'lysfarvet' o. a. ^). Sambandet mellan fht. adj. 

 wadal och isl. välad n, har påpekats redan af Noreen, Aisl. 

 Gramm.2 § 176, 2. Enligt min mening ingår adj. i fråga i 

 sin metaforiska betydelse som grundord äfven i fno.-isl. väla 

 (ad) 'jämra sig'; med afseende å betydelseutvecklingen kan jag 

 nämligen hänvisa till följande delvis fullständiga parallellis- 

 mer: lat. misereor 'känner medlidande med, förbarmar mig 



^) Om bildningar af denna art se Klnge, Nom. Stammb.^ § 

 226, Brugmann, Grundr. II. 221, Falk, Beitr. XIV. 44, 



