46 



'einritzen, schreiben', (s. Fick, Wbch * I, 78, 248, 472; No- 

 reen Urg. Lautl. p. 117). 



ieu. *g^o'do-, urg. *^aila-\ gotl. dial. (Rz) gaiVkU, okysk\ 

 Jag identifierar adj. med fs. gel, ndl. geil, ags. gäl, fht. mlit. 

 geil 'von wilder Kraft, miitwillig, iippig, lustig, fröhlich", nht. 

 geil (likbetydande med ifrågavarande nord. form) och ett got. 

 ""gails 'glad", hvilket förutsattes af vb. gailjan 'crfreuen' ^). 

 Utomgermanskt synas lit. gailas 'jähzornig, beissig, wutend' 

 (med en antagligen sekundär biform gailus) ^) och fksl. zelu 

 « *gailo) 'heftig' vara motsvarande. Med hänsyn till ety- 

 mologiu beror adj. på en ieu. rot gjieil- (: gJioU-) 'in einer 

 ungewönlichen, aufgeregten Gemutsstimmung sich befindcn', 

 ingående i lit. ap-^a^7é'f^ 'bedauern, bemitleiden', ^ai?é'^i-5 'in 

 schmerzlicher Gemiitserregung sein' (s. Schade, Wbch ^ 291 

 b.; Kluge, Wbch^ 132 a.). 



ieu. *roudho-, urg. *rauda-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) raudr 

 'red', fsv. (Schl.) r0j)er, fda. (Lund) rMh d. s. Utomnordiskt 

 föreligga paralleller i got. raups (rauda-), fht. röt, fs. röd, 

 ags. réad, fir. riiad 'röd' (jfr gäll. Boiidu-s, A^ide-roudu-s : 

 Brugmann, Grundr. I, 77), lat. raiidiis 'Erzstiick' 3), fksl. riida 

 'Metair *), lit. raudä 'rote Farbe' (de trenne sistnämda for- 

 merna substantiveringar). Till grund för adj. ligger ieu. roten 

 reudh- i bl. a. fno.-isl. rioda 'färga röd'. 



ieu. 'käro-, urg. *höra-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr.^) /wrr m. 

 'adulter\ Ordet är ett substantiveradt adj. = lat. cänis 'kär\ 



*) I fråga om begreppsutvecklingen glad — kätjcfnll, okysk 

 jiiinförc nian en fullständig paraliellism exempelvis i fsv. kcitev 1. 

 yster, uppsluppen , 2. vällustig, lättsinnig' och sv. dial. gcl (gjäl) 

 med samma begreppsskiftningar. 



^) S. Brugmann, Grundr. II. p. 304, som — utan att för öfrigt 

 angifva något etymou — ser i adj. en lo- resp. ^tt-afledning. 



3) Jfr Bngge, K. Z. XX, 6; Persson, Wurzelcrw. p. 238. 



*) Jfr Brugmann, Grundr. I, 83. 



