42 



substantiverade nisl. hvolf n. <C fnoAs\. knal f,hiidl fa. wauM^ 

 samt nisl. vb. hvolfa <C fno.-isl. hualfa, huålfva 'to turn up- 

 side down'') i sammans. i-hvolfr \ little convex'; sv. dial. (Rz) 

 gvalv « fsv. Viwalver) 'rund, trind\ Utomnordiska identiteter 

 föreligga i ags. hivealf 'gewölbt' och gr. xåXstoc 'Busen (eig. 

 vielleicht Wölbung)', sistsagda form väl ett substantiveradt adj. 

 Som etymon gäller ieu. roten 'k2éli)- i got. hilftri '(Wöl- 

 bung =) Sarg^ fno.-isl. föråldrade st. vb. M<eZ/a (belagdt blott 

 i partic. prat. holfenn) = sv. dial. st. vb. hvälva ^). 



ieu. *moldo-, urg. *malta-: nisl. (Vgf.) wa?fr'sharp, bitter, 

 of taste*; sv. dial. (Rz) maWlitet rutten, ankommen'. Parallella, 

 utomnordiska adjektivbildningar föreligga i fht. mht. mah 

 'hinschmelzend, weich, schlaff', fksl. mladu 'jung, zart\ Sub- 

 stantiveradt möter adj. i fno.-isl. fsv. fs. malt, fht. mht. mah, 

 ags. mealf 'malt', eg. 'det veka' ^). Till grund för ordet 

 ligger ieu. roten (s)meld- i bl. a. fht. smelzan, ags. meltan 

 'sich auflösen, schmelzen', gr. d-fiald-vrco 'zerstöre', lat. 

 mollis (<^ *moldins) 'weich, sanft, zart\ Som grundbegrepp 

 liar man altså att förutsätta 'uppsmält, -löst (vek, slapp)', 

 hvilket hos de nord. formerna specialiserats till betydelsen 

 'rutten'. Beträffande ctymologin kan man se Fick, "Wbch^I, 

 517; II, 212; Persson, Wurzelerw. p. 66; Osthoff, Morph. 

 Unters. V, 105; Kluge, Wbch ^ 246 b. 



ieu. bhosö-, urg. ba2:d-: fsv. (Schl.) bar 1. 'bar, naken^ 

 2. 'bar, öppen', 3. 'uppenbar', 4. 'bara, ensam'; fda. (Lund) 

 har = fsv. bar 1. o. 4.; fno. barr, (sällsynt) biform till fno.- 

 isl. berr (1. = fsv. fda. bar 1., 2. = fsv. bar 3, 3. 'blottet 

 for al Ejendom'), hvilket är tvetydigt med hänsyn till stam- 



*) S. ang. denna ordgrupp Persson, Wurzelerw. p. .^O; Kluge, 

 Wbch ^ 410 1). 



2) Jfr nellquist, Arkiv VII, 8; Kluge, Wl)ch ^ 24G b, 



