108 



urg, *hai(/a-: Ett sanigenn. vurbaladjektiv af nänula 

 stamgostalt föreligger substantiveradt i fno.-isl. Jwy, fsv. fila. 

 Jid, got. Jiaivi (gen. Jiaiijis), flit. Jir^nvi, Jiouivi, fs. liomui, ags. 

 hég, liig 'hö, afslaget gräs^ eg. 'das zu hauende\ Till grund 

 ligger gerni. roten hau- i fno.-isl. hoggiia, fht. houwcm, nht. 

 lianen o", s. v. (s. Scliliiter. anf. arb. p. 28; Brugmann, Grundr. 

 II, 118; Kluge, Wbch ^ 166 b. 



urg. Vilaupia-: fno.-isl. (Vgf. Fr. 2) Mfjypr i samnians. 

 ein-hhyiw 'I0S og ledig, ikke gift eller bosat'. Från nyno. 

 dialekter uppgifves ordet af Ross som simplex: hyp {=■ laypen) 

 'villig til at slippe Barken, om Tra3er om Vaaren'. Å östnord. 

 botten motsvara senare leden i sammanss. fsv. (Schl. Sdw.) 

 en-Uper, fda. (Lund) en-l0p(ar) — fno.-isl. ein-hUypr, (Kalk.) 

 hurt-Up 'loben bort\ En utomnordisk identitet möter i ags. 

 -liepe: ån-, (hi-liepe^) = fno.-isl. ein-ldoypr. Adj. hör till 

 germ. roten lilatrp- i redupl. vb. fno.-isl. lilaupa, got. Jdaiipmi, 

 ags. hléapan 0. s. v. 'löpa'. 



3. Ett isoleradt adjektiv 



af stamformen *fiania- synes föreligga substantiveradt i fno.- 

 isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) ftey n. (Fr. ^ anger ordet äfvcn ss. fem.) 

 'Skib, et Slags Fartoi'. Till grund lägger jag ieu. roten p?e«- 

 'tliessen, schwimmen, iiberhaupt sich schnell bewegen' i bl. a. 

 gr. stléw, srXv-vco, lat. pluit, per-jdovereWmch^iesaen lassen, 

 leck sein', fir. liiam, luatli, luad 'schnell, fliichtig, leicht' ^). 

 Som ordets i fråga grundbegrepp gäller i öfverensstämmelse 

 med nämda etymon 'sådan som kan flyta'. 



^) Jfr Sicvers, Ags. Graium. ^, Nachträge till § 217. 

 -) S. om denna ordgrupp Persson, Wnrzelerw. p, 131 



