67 



'Morgenfrisclic, Kältc' till ald^w 'brciiue', xavfia 'Frost' till 

 xaiia 'breniic' (Bechtel anf. st.). Jämför äfven det af Vgf. 

 anförtia uttrycket gléjmida frost \a sliarp frost' (isl. vb. glccja 

 *to giow'). 



urg. *skarpa-: fno.-isl. (Vgf. Fr. 2) skarijr 'indskrumpcn, 

 sammenskrumpen ved at torres', 2. 'indskruinpen af Maverhed', 

 3. 'ufriigtbar,, tor, gold (om Jordmon)', 4. 'ujaevn, grov'; sv. 

 dial. (Rz) slmrp \. = isl. skarpr 3., 2. 'hård, torr (om bröd)'. 

 Ordets ctymon utgöres af ieu. roten sk^erh- (: sk^rh-) i ry. 

 skorhlyi 'eingeschrumpft', skorhny-ti, skorhéti 'contrahi', niht. 

 schorpf {<^*skurpa-) 'Scliorf, Grind', fno.-isl. fsv. ns\. skotya, 

 nda. skorpe, fno.-isl. sk&rpenn 'indtorret, indskrumpct', fno.-isl. 

 fsv. skorpna Mndtorres, indskrumpno' ^). 



urg. */}nara- CJmarha-'^)'. fsv. (Rqv. VI)/wer 'tvär'; no. 

 dial. (Aas.) tvär (fno. *Jmarr) d. s., föreliggande blott i adverb- 

 formen tvärt 'tva^rt, i korteste Linie; paa tvärs m. m.' I 

 etymologiskt hänseende råder tvetydighet. Jfr adjektivets 

 likbetydande afljudsformer: isl. Jmorr, nno. tvm- p. 5 och fno.- 

 isl. Jnierr, fsv. J)vcer ^), fda. tJivcer p. 25 i det föreg. 



urg. *rama-: isl. (Eg. Vgf.) rawr 'strong, stark, migh ty'; 

 no. dial. (Aas.) ram, fsv. (Rqv. VI) ramher (pl. ramir) d, s. 

 Till grund för ordet ligger måhända ieu. roten rem- i ir. remor 

 'dick. fett' (grdf. remro-), cymr. rhcf 'crassus, magnus', rliefr 

 'anus rectum' (s. Fick, Wbch* II, 233). 



urg. *3a-hansd-: Sålunda föreslår jag att fatta sv. dial. 



^) Jfr beträff, denna ordgrupp Schmidt, Vocalism. II, 491; 

 Bugge, Bezz. Beitr. III, 107; Schadc, Wbch 2 802 a. u. 'skorpr'; 

 Brugmann, Grundr. II, 1001. 



2) Jfr Noreen (P. Grundr. I, 475), som anser fsv. Jwcir 

 vara Ijudlagsenligt framgånget ur Jwcer. Genom Kocks (Undersök- 

 ningar i svensk språkhistoria p. 88) inskränkande formulering af den 

 postulerade ljudlagen faller ifrågavarande form emellertid utom dennas 

 Tärkningskrets, 



