66 



samma bet. Stamformen *,^a-7io^^d- står i vernerskt växelför- 

 hållaude till urg. *sa-nöha- i got. ga-nöhs, ags. ge-nöh. Till 

 grund ligger ett forngerm. präterito-präsens got. ga-nah, flit. 

 gi-nah 'es gentigt'. Germ. roten nah-(nöh-) beror på förgerm. 

 näJc-, ingående i find. nag na^-ati 'erreichen, erlangen', lat, 

 nancisci (s. t. ex. Kluge, Wbch '' 135 a.). 



3. Isolerade adjektiv. 



urg. *fala-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) falr *^til fals, som 

 Eieren vil skille sig ved"; fsv. (Schl.) fal, fda. (Lund) falcr 

 d. s. I etymologiskt afseende hör adj. till ieu. roten pöl- 

 {:pal-) i gr. stuiXéofiat 'verkaufen', find. pana-s (<C *pal-n-) 

 'Wette, Stipulation, Lohn*, pana-te 'handelt ein, tauscht ein, 

 kauft' (s. Kluge, Wbch ^ 102 b. u. 'feir ; Noreen, Urg. Lautl. 

 p. 214). Med afljuds-e ingår samma rot i flit. fäli 'käuflich', 

 står däremot i variationsförliållande till roten i flit. feili, mht. 

 veile, veil, nlit. feil (urg. *faili-) ^). 



urg. *suala-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) siialr 'kjolig'; fsv. 

 (Rqv. III) o. nda. sval d. s. Adjektivet hör till ieu. roten 

 suel- i bl. a. ags. sivelan 'gliihen', for-swMa^i \erbrennen'; 

 fht. swilizzön 'langsam verbrennen", lit. svllti 'schwelen"* (s. 

 Bugge, K. Z. XIX, 440; Bechtel, Beziehungen der sinnl. Wahr- 

 nehmungen p. 17). Enligt denna tolkning har ordet ursprung- 

 ligen betydt 'brännande', hvaraf närmast väl 'brännande (bi- 

 tande) kair '^). Parallell begreppsutveckling uppvisa gr. uld^qog 



^) Jfr dock Kluge, ofvan anf. st., hvarest formen förklaras 

 genom antagande af germ. i-epenthes. 



2) Tämligen afvikande till betydelsen, men i grunden väl dock 

 identiskt är no. dial. (Aas.) svul sortladen, raOrk, dunkel (maaskee 

 eg. sodet eller r0get)\ 



