65 



i got. J)ruts(-fiU) vidare i lat. trudo 'dränge, stosse', got. ns- 

 priutcm, mit. dreten, ags. å-préotan 'ärgern, verdriessen', fno.- 

 isl. Jniuta 'mangelii, misslingeu' m. fl. aflägg ^>. Sagda aktiva 

 grundbegrepp uppträder äfven hos en — som mig synes — 

 motsvarande västgerm. bildning, agi. J)réa- \ préa-nédla 'zwing- 

 ende Bedrängnis, herbe Not*, J^réa-mjd 'Drangsal, Bedrängnis, 

 Not' (ss. simplex blott substantiveradt: Jwéa sv. m. 'Plage'). 



urg. ''prauta-: isl. (Jjork. Suppl. II) 7>^*aitfr 'otålig'. Kon- 

 formt och synonymt härmed är ags. prkit. I etymologiskt 

 afseende beror adj. på den under näst föreg. artikel omnämda 

 ieu. roten treud- 'betunga, besvära, plåga', livarur detsamma 

 framgått med passiv betydelse. Med motsvarande aktivt be- 

 grepp möter samma adj. i några substantiveriugar: fno.-isl. 

 praut f. 'beschwerliche Arbeit', mt. dröz m. 'Beschwerde, Ver- 

 driiss', ags. préat m. '(drtickende od. bedrängende) Menge, 

 Bedriickung, Bedrängnis'. 



urg. *frödå-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) /rötfr 'kundskabsrig, 

 indsigtsfuld'; msv. (Sdw.) frödher d. s. Utomnordiskt mot- 

 svaras adj. af got. fröps (froda-) 2), fht. fröt, ags. fs. ftris. 

 fröd 'verständig, klug, weise'. Till grund för adj. ligger germ. 

 roten frap- i got. st. vb. frapjan (fropj) 'verstehen, verständig 

 sein' (s. t. ex. Schade AVbch 2 227 b.; Noreen, Urg. Lautl. 

 pp. 77, 119, 182). 



urg. *sa-nö^ä-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) gnögr = nögr 

 1. 'rigelig', 2. 'tilstraikkelig', 3. 'rigeligen forsynet med noget'; 

 msv. (Sdw.) nöghe}' 'tillräcklig' (äsr. Xey.). Utomuordiska pa- 

 ralleller föreligga i fht. gi-nuog, fs. gi-nog, ndl. ge-nceg med 



^) S. om denua ordgrupp Persson, Wurzelerw. p. 36; Noreen, 

 Urg. Lautl. p. 204. 



2) Galat. 3,3 förekommer emellertid en form unfröpans (jfr 

 Kluge, K. Z. XXVI, 94), af Bernhardt (Die gotische Bib. des Vul- 

 fila, Halle 1884) nittadt till unfrödans. 



5 



