230 



förutsatt en tillgiuudliggaude icii. rot mrend/i-, suiu vore en 

 nasalerad biform till en i find. murdhan 'hufvud' och fato- 

 hradhna- 'försedd med hundra uddar (om en pil/ förelig- 

 gande rot mradh- med grundbet. 'hinaufragen . Enligt denna 

 tolkning äger germ. adj. ^branta- ofvan angifna formella ut- 

 vecklingshistoria och framstår till sin funktion som reflex af 

 ett gammalt no-stamsparticip. Det tvifvelaktiga i denna ety- 

 mologi hänför sig till ordets form, betingas nämligen af den 

 enligt min mening ännu icke till full klarhet bragta frågan 

 om en supponerad urgerm, ljudutveckling af ieu. uddljudande 

 m före r till b (se härom Osthoff, Morph. Unters. V, 123 

 ff.; Hirt, Indog. Forsell. I, 475; Noreen, Urg. Lautl. p. 141; 

 Streitberg, Urg. Gramm. p. 143). 



urg. *ramma- {<i*ram-na-): fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) 

 rcimmr 1) 'sta^rk', 2) 'skarp, streng, stram, bitter i Smag', 



0) 'ond'. Motsvarigheter till detta adj. kunna anses substan- 

 tiverade i ags. ram, rom (gen. rommes), f ht. mht. ram (gen. 

 rammes) 'Ramm, Ilammbock' ^). Till grund för ordet torde 

 ligga ieu. roten rem- i ir. remor ('* remro-) 'dick, fett"*, kymr. 

 rhef 'crassus, magnus' etc. (jfr betr. o-stamsformen '-^'ratna- 

 Karsten, Nominalbildning I, 67). 



urg. ^'stamma- (<C^'stam-na-): isl. (Eg. Vgf.) stammr 



1) 'balbus', 2) 'lentus, tardus'. Det likbetydande fsv. stamher 



grundf. hrendo ) samt ir. hrulnne m. 'Brust', kymr. hrou f. (fkymr. 

 hronn-) 'pectus, mamma', bret. hronn, hvon f. 'Mamelle, in Orts- 

 nameii auch ein rundcr Hiigcr (Fick: af urkelt. hrondä hrondjö-), 

 bildningar, hvilka han återför på en urkelt. rot hrend schwellen, 

 sich erbebcn'. Nämda keltiska, former kunde emellertid äfven få sin 

 förklaring ur en urkelt. rot mreud- (se ang. Ijudförbindclserna mr 

 och ml i keltiskt uddljud Brugmann, Grundr. I, 181), motsvarande 

 icn. mrendh-, och sålunda äfven ställas i etymologiskt samband med 

 ifrågavarande germ. ord. 



1) S. Schade, Wbch^ 699 a.; Noreen, Urg. Lautl. p. 158. 



