263 



suftixet i fråga förekommer utan eller med bindevokal låter 

 nedan anföra nord. ordmaterial närmast fördela sig i tvänne 

 hufvudkategorier. 



I. Bildningar utan bindevokal. 

 A. Med svag rotvokalism. 



a) Reducerade stadiet. 



urg. *h»l-la-: fsv. {Sdw.)hiv7l {=hivilter) 'uthvilad', ä. da. 

 (Kalk.) hull d. s., no. dial. (Ross) Jcvll d. s. Utomnordiskt 

 förefinnes en parallell i got. un-heils (ss. adv. -heilo 'bestän- 

 digt, oupphörligt'). Dessutom ingår detta adj. med all san- 

 nolikhet som grundord i saragerm. e-verbet got. heilan^wei- 

 len, zögern, aufhören', fht. ivllön 'weilen, sich aufhalten', 

 fno.-isl. huila (med öfvergång till ja-klassen) d. s., se Kar- 

 sten, Beiträge zur Geschichte der e-Verba im Altgermanischen 

 p. 75 ( = Memoires de la Société néo-philologique a Helsing- 

 fors II). Till en ieu. rot k^ei- h^ije- 'hvila' i fksl. pociti 

 'hvila', pokojl 'ro', lat. quietus, tranqiCdus (tranquillus) 'lugn', 

 find. dra 'långvarig', fir. cae, vulgärl. (gäll.) cayum 'hus'. 

 Se t. ex. Kluge, Wbch^ 'weil', Uhlenbeck, Etym. Wbch d. 

 got. Spr. 821). 



urg. *fu-la-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr.^) /-^Zrafskyelig, raa- 

 den, stinkende, uren', fsv. (Schl., Sdw.) ful, fda. ful föl 

 med samma betydelser. Utomnordiska paralleller föreligga i 



1) Enl. bl. a. Fick. Wbch* I. 392, Noreen, Urg. Lantl. p. 

 145 och Kluge, Wbch^ Ueim' skulle ordgruppen i fråga ännu stå i 



samband med got. haitUS (lit. Jcémas) 'by', fht. heim 'boningsort', 

 heiniUOti 'hemort', isl. heimr 'värld, boning'. Jfr härom Zupitza. 

 Gutt. 49. 



