255 



b. Synkoperade stadiet. 



1. Europeiska bildningar. 



ieu. *snd-rö- (urg. snut-ra-): fno.-isl. (Eg. Vgf, Fr.^) 

 snotr 'förståndig, klog\ Noreen (Urg. Lautl. p. 8) samman- 

 ställer ordet med gr. ådqög 'fuUväxt, mogen', metafor, om sjä- 

 len 'fast, ädel, högsinf. Jfr got. snutrs, fht. snottar, ags. snotor, 

 snottar (snytre 1 gg) 'vis, klok'. Ieu. roten send- snd- är veterli- 

 gen för öfrigt ouppvisad. Månne 6Z-utvidgning af roten i urkelt. 

 *senos 'gammaf, find. sanå- d. s., gr. ivo< 'jährig', lat. senex 

 senior^ got. sin-ista 'der älteste', sineigs 'gammal' etc? 



ieu. *smld-ro- (urg. "^smidt-ra-): sv. dial. (Rz) smulter 

 'lätt uppsmält, upptinad, lös, fet, oljig, om frukt'. Substan- 

 tiveradt föreligger ordet i nsv. smultron (nom. pl. sv. f.) ^), 

 Ifråga varande adj. ställer Kluge K. Z. XXVI. 69 med rätta 

 i samband med gr. ^kaöaoöc 'lös, svampig'. Öfverensstäm- 

 melsen är likväl icke fullständig, enär den grek. formen åter- 

 går på en ieu. urform '*m(dd-ro- med bindevokal framför 

 suffixet 2). Till grund ligger ieu. roten smeld- i bl. a. fht. 

 smélzan 'schmelzen', smalz, nsv. smult 'Schmalz', (utan s) 

 gr. fiéÄdsiv, ags. mellan 'schmelzen', fno. maltr 'verfault\ 

 malt, fht. mal2 'Malz', malz weich', nsv. dial. pl. muller 

 'reife Moltebeere', lat. mollis, find. mrdiiS 'weich'. 



Xno. dial. (Aas.) smiger 'sma^kker, tynd, svag' är möj- 

 ligtvis ursprungl. identiskt med gr. (a)fiixQ6c 'liten' (urg. 

 *smi$-rd-). Roten (sjmik- uppträder i lat. rnica 'Kriimchen', 

 micidus 'winzig', gr. fxixog = fxixooc (jfr basen smi- 'reiben, 

 zerreiben' i gr. a/xi-Xtj 'Messer', o/ii-vvtj 'Karst') ^). 



1) Se Hellquist, Arkiv VII. 7. 



•^) Jfr Hellquist o. a. st., Noreen, Urg. Lautl. p. 207. 

 ^) Eller äger samband rum måhända med fht. smellhaT 

 'elegans, delicatus', ags. smicer 'zierlich, elegant' (jfr lit. SUSZmlé^» 

 verkummert, klein', Zupitza, Gutt. 199)? 



