246 



herb, got. '"har-n-a- (jfr finska lånordet harvas) 'bitter, herb' i) 

 samt med alban. ^arts d-arsts, S^arhet d^arpt 'sauer^ af äldre 

 &arha-, som återgår på en alban. grundform *5arm-. 



b) En isolerad bildning. 



urg. '^rai-ma-: fno.-isl. (Vgf, Fr. 2) reimr blott opers. i 

 uttr. fiar er reimt o: der er utrygt, der er man udsat for at 

 det skal gaa en ilde paa Grund af reim-leikr d, ä, 'Spogeri 

 af döde Menneskers Gjengangere'. Ett motsvarande substan- 

 tiv föreligger väl i fno.-isl. reimr m. 'Jammerklage'. Beträf- 

 fande etymologin ville jag förslagsvis sammanställa dessa ord 

 med av. ri- (rdi-t) 'aufsclireien', mht, re-ren, fht. re-rln 

 'blöken, briillen', ags. rä-rian (rai-r-), lett. ret 'bellen'' (ieu, 

 rot ri- roi-). Adj. *rai-ma- har i enlighet med detta etymon 

 ursprungligen betecknat '(hemlighetsfullt)_stönande, klagande', 

 (jfr subst. reimr). 



Suffixet -mo- uppträder å germ. botten äfven under en 

 längre, med bindevokal utvidgad form -urna- (ieu. -dmo-), hvil- 

 ken vanligen blott förekommer som superlativbildande i ord 

 med betydelse af tal, rang m. m. och i detta fall redan ur- 

 germanskt öfvergått till n-deklination ^j. Men bortsedt från 

 denna användning, har sutt'. -urna- lämnat spår efter sig äfven 



^) I och med sammanställningen af adj. '''har->iCl- bitter med 

 ifrågavarande germ. *har-ma-, fksl. ^sormä- och alban. sarvo-, 

 hvilka tvänne .sist anförda former förutsätta uddljudande palatalt k, 

 förfaller Perssons Wurzelerw. p. 127 not 2 gjorda förslag, att ställa 

 förstuämda ord (*ll(ir-ua-) till ieu. roten (s)li'2er- "^spalten, schneiden . 



2) Se Brugmann, Grundr. II, 156 ff. 



