243 



nar i enlighet härmed egentligen 'bruten, skör, bräcklig'. 

 Med afseende å betydelseutvecklingen i ordet jämföre man 

 exempelvis fsv. hraker 'bräcklig, skör' af germ. roten breh- 

 (: brak-) 'bryta' ^) samt isl. slcriupr 'fragilis', sv. dial. sh'yp 

 'skröplig, sjuklig, mycket svag m. m.' af en ieu. rot shreii-p- 

 'zerbrechen, schneiden o. s. v.' (se p. 47 f. i det föreg.), som 

 är en labialutvidgiiing af ofvan berörda rot sJcreii-, — Jämte 

 hriimr uppger Fr.^ en likbetydande form hrmnmr {<^*hrum- 

 na-?). 



B. Med rotvokalismen e. 



Inom denna kategori har jag att anföra blott tvänne 

 bildningar, bägge utan kända motsvarigheter å utomnordiskt 

 språkområde. 



iirg. *hleif-ma-: fsv. (Sdw.) liomher, nsv. ljum (jfr de 

 häraf utbildade fsv. Sdw. liomin, Imnadher med samma bet.), 

 afljudsform till nyss berörda adj. ^hlu-ma-: 



urg. ^rie-ma-: fno.-isl. (Vgf. Fr. 2) rämr 'hes, tyk i 

 Maalet'. Östnordiskt motsvarar blott sv. dial. (Rz) råm d. s. 

 I etymologiskt hänseende kan ordet med Persson, Wurzelerw. 

 pp. 87, 91 not 1, 196, 244 lämpligen föras till ieu. roten 

 re- ru- i find. ru-yati 'bellt', lit. ré'-ju re -ti 'heftig los- 

 schreien', lett. rä-ju rä-t 'schelten', f ksl. ra-ru- 'sonitus', fno.- 

 isl. rö-mr 'the voice, the ring of the voice, the shouting, 

 cheering' '^). 



^) S. Karsten, Nominalbildning I, 55 f. 



2) Beträffande sist anförda ord, annorlunda, men med hänsyn 

 till betydelsen påtagligen oriktigt, v. Bahder, Verbalabstracta p. 135. 



