242 



dul, dol 'dåsig, trög, slapp', ä. da. dul 'slov', fht. tol, fs. ags. 

 dol 'thöricht, unsinnig'. Se om denna ordgrupp Karsten, No- 

 minalbildning I, 14 f. och där anf. lit. ! 



urg. *hlu-7na-: ä. da. (Kalk.) lum "meget varm' (jfr hos 

 Molb. da. dial. Iwn, lummet 'om trykkende Warmo i Luften, 

 lummcr'). Å västnordisk språkbotten förekommer en mot- 

 svarighet i no. dial. (Aas.) lum 'noget varm, lind, mild, om 

 Luft og Vind'. Med afseendc å denna nynorska form jäm- 

 före man vidare no. dial. (Aas.) himci vb. Mose, dovne sig', 

 liimme m. 'en varm Luftström' äfvensom med r-afledning 

 lummer, lumr 'kvalm, lummervarm', lumra f. 'tyk Luft med 

 Vindstille og nogen Värme' etc. Vidkommande ordgrup- 

 pens etymologi antar jag samband närmast med isl. hl^r 

 'varm, mild', fsv. liör 'ljum', ä. da. Iju, 'varm' samt å fjär- 

 marc håll med ags. hléon hlémvcm sv. vb 1) 'erwärmen', 

 2) 'warm, heiss werden', ge-hléow 'sonnig', mengl. hUive 'lau' 

 (jfr med Ä;-suffix mengl. hleuke, mndl. leuk 'lau'). Någon 

 förgerm. motsvarighet till den i ofvan nämda ord ingående 

 germ. roten hlen- är veterligen icke uppvisad. 



urg. ^'liru-ma-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) hrumr 'svag, 

 skrebelig, saa at man ikke har sin fulde Forlighed og Ro- 

 righed'. Som ordets etymon kan man med Persson, Wurz- 

 elerw. p. 147 lämpligen antaga ieu. roten Jcru- Jcra/i- ^) i gr. 

 xQav-Qog 'briichig, spröde', xqav-Qa 'eine Viehkrankheit', 

 find. cro-7id- 'lahm'. Ifrågavarande rot torde i grunden vara 

 identisk med ieu. roten (sJJcrei/- 'zerbrechen, hauen, schnei- 

 den', hvilken jag p. 47 i det föreg. velat spåra i isl. hriönn 

 'salebrosuS; inajqualis, asper' m. H. ord. Adj. hrumr beteck- 



^) Jfr annorlunda hos Fick, Wbcb^ I, 48 ocli i anslutning till 

 honom Zimraer, Nominalsuffixo a und ä in den germ. Spr. p. 101, 

 hvilka förfF. ställa vårt adj. till on ieu. rot Jcram- 'miido werden, 

 crschlafron', ett antagande, som tilltalar mig mindre. 



