311 



förbi, ikke ramraer det mod h vilket man stevner'; jfr d miss 

 o: saaledes at man ikke m0der eller traeffer det, mod hvilket 

 Bevaegelsen er rettet. Och slutligen har detta particip an- 

 vändning å nämda språkområde som prefix (mis-) i talrika 

 komposita, hvilka beteckna det onyttiga, bakvända, falska i 

 den handling, som nttryckes af sammansättningens senare led 

 (ss. mis-biöda 'gjore nogen i mod', mis-hogg 'Hug som ikke 

 traeffer', mis-hgggva 'hugge feil', mis-kast n. 'unyttig eller 

 utilborlig Bortkasten etc. i) ). Ifrågavarande participialbild- 

 ning har lämnat spår efter sig jämväl å svenskt och danskt 

 språkområde: jfr pref. mis- i fsv. samt denomin. verben fsv. 

 mista fda. miste = isl. missa. Germanska paralleller: got= 

 missa- i missadeds 'missetat', missataujan 'ubel thun'; i fht. 

 föreligger ptc. miss i själfständigt bruk sannolikt i glosorna 

 farmisseru uunitun 'casso vulnere' och f armissera 'casso'; 

 fht. uppvisar vidare spår af detta ptc. i denorainativa verbet 

 missen, farmissen (*miss-jan) 'missen, entbehren, verraissen', 

 äfvensom i prefixet mis- (missa- missi-) "^verkehrt, verfehlt', 

 hvartill jag från medelhögtyskan fogar misse stf. 'Verfehlen, 

 Irrtum"; i ags. förekommer det substantiverade miss n. 'ab- 

 sence, loss', denomin. vb. missan = isl. missa, fht. misse^i, 

 äfvensom pref. mis-. k utomgermansk språkbotten motsva- 

 ras germ. missa- af lat. missus, ett to-ptc. till lat. mitto 

 <; *mltu eg. 'låta fara', sedan bl. a. "^upphöra med, låta bli, 

 lämna utan afseende, uppgifva', till hvilket verb de germ. 

 språken äga en parallell: fht. mldan nht. meiden ""verheim- 

 lichen, vermeiden, verlassen, unterlassen', fs. mlthan, ags. 

 mlöan 'verbergen, verhehlen, unterlassen\ 



^) Jfr formen missi-fengr = mis-fengr 'uhaBldig, hvor det 

 gjaBlder om at trgpffe Maalet'. Formen missi- hör till m-stammen 

 missir 'förlust' (jfr fht. missi- nedan). 



