310 



nord. mark i fno.-isl. Hlodvér (-ver). Jfr ännu fht. Hlud- 

 olf, Hloderlch — ir. Clot-ri {^Kluto-rfg), nlit. Chlothilde, gr. 

 IIsQixXvtoc, find. Parirruta. Se Schade, Wbch^ 407. 408, Fick, 

 Wbch* I. 47. 427, II. 102, Kluge, Wbche ^kut', Noreen, 

 Urg. Lautl. 128, Aisl. Gr.^ § 56. Jfr i det följ. ieu. men-to-. 

 ieii. *giUS-to-, urg. *kusta-: sv. dial. (Rz) kuster 'bra, 

 duktig, rask'. I detta adj. finner jag en nordisk motsvarig- 

 het till ags. ge-cost cost 'wertvoir, samt till find. justa-, justa-, 

 avest. zusta- 'beliebt, erwiinscht', jfr fir. tuicse 'electus' till 

 to-gu 'Wahl' af -gus-t-iio-, en utbildning med suff. -io-. 

 Med annat rotafljud föreligger samma to-particip äfven i gr, 

 ysvötög 'som kan smakas'. Till grund ligger ieu. roten 

 gieiis- 'kiesen, kosten' i gr. ysvco ysvofiai, lat. gunere gustus, 

 fir. to-gu (*-gusu) 'eligo', find. jösati 'kosten, gern haben', 

 got. Musan 'pröfva', fno.-isl. kiösa 'tilegne sig, begjsere, onske, 

 attraa'. Lat. gusture, fs. hostan, fht. chostön mht. nht. leosten 

 äro denominativa till detta ptc. gusto-. Se om denna ord- 

 grupp Schade, Wbch2 493, Fick Wbch^ I. 49. 429, II. 115 

 o. s. v. 



II. En europeisk bildning. 



ieu. *mitHo-, urg. ^"missa-: Ett gammalt fo-particip af 

 ofvan anförd stamgestalt, och med betydelsen 'förlorad, för- 

 felad', föreligger substantiveradt i fno.-isl. missa f. 'Tab, 

 Savn' (= missir m.) samt utgör grundord för fno.-isl. deno- 

 min. vb. missa (st) 'gaa glip af noget, saa at man ikke ram- 

 mar det, hvarefter man sigter', 2) 'vssre uden, undvsere, 

 savne noget', 3) 'miste, tabe'. Partic. i fråga användes i 

 fno.-isl. substantiviskt äfven under formen miss för att be- 

 teckna 'Bevaegelse, Udfald, Resultat, hvorved man gaar Ram 



