309 



fs. morth, ags. morö, hvilka former återgå på urg. *mö?'-J)a-, 

 ieu. *mr-ta- med rotbetoning. Såsom ^o-particip hade ordet 

 i öfverensstäramelse med sin rotvokalism suffixbetoning, hvil- 

 ken i själfva värket framträder hos find. ptc. mr-tä- 'död', 

 såsom substantiveradt nomen actionis mr-td-m n. 'död'. Ak- 

 sentens öfvergång till rotstafvelsen hos den germ. formen kan 

 förklaras vara beroende af ordets funktion som nomen actio- 

 nis, eller ock kan man antaga anologisk påvärkau från be- 

 släktade former med regelrätt rotbetoning, jfr t. ex. find. 

 mdrtas 'dödlig\ Till grund ligger ieu. roten mer- 'dö' i find. 

 mr- mriydte, lat. morior etc. Se t. ex. Schade, Wbch^ 620 a. 



ieu. *uiHö- (<< *nid-to-), urg. *inssa-: fno.-isl. viss 

 'certain, sure" (Vgf.), substantiveradt i vissa f. 1) 'vis Kunds- 

 kab, sikker Underretning', 2) 'Borgen, hvad der tjener til 

 Sikkerhed eller Garanti for noget' (Fr.^); fsv. (Schl.) nsv. 

 viss, da. vis. Germanska paralleller möta i got. wiss: univiss 

 'ins Ungewisse', us-wiss 'des Wissens bar', fht. -wis: giwis 

 'gewiss', ndl. wis, genis. Å utomgermansk språkmark mot- 

 svara find. vittå-s 'gefunden, erkannt, bekannt', avest. (aiwi-) 

 vista- 'gefunden', gr. ä-iatog 'ungekaunt, unkundig', fir. ro 

 fess 'scitum est'. Till ieu. roten /{eid- 'se'. Se Schade, Wbch^ 

 1170 a, Kögel, Beitr. VII. 172, Brugmann, Morph. Unters. 

 III. 132, Osthoff, ibid. IV. 77. 



ieu. *klu-tö-, *klu-to-: Ett denna stamform uppvisande 

 ieu. ^o-ptc. = find. gru-tä-, gr. xXvr6-g, lat. in-clidus, fir. cloth 

 'berömd' (fbret. clot 'beröm') har kvarlemnat spår å germ. 

 språkbotten i några personnamn: ags. Hlod-here. fht. Hlod- 

 hari Lud-here, nht. Lothar, ffrank. lat. Chlodacharius Chlo- 

 docharius (got. '^Hluda-harjis 1. *Hludharjis) med grundbet. 

 'berömd kämpe'; fht. Hludwlg, Ludhuwlg, Ludowig, ags. 

 Rlop-wih, ffrank. lat. Chlodovichus Chlodovius, Chlodoveus =: 

 Ludvig, eg. 'berömd kämpe'. Detta senare namn möter å 



