308 



snaör m. 'raskhet'. Beträffande denna betydelseutveckling 

 jämföre man Persson, Wurzelerw. pp. 64, 143. Rörande 

 vår ordgrupps utomgermanska släktskapsförhållande fram- 

 kastas en förmodan hos Osthoff, Morph. Unters. IV. 90, 

 Uhlenbeck, Etym. Wbch p. 132, äfvensom en annan, ehuru 

 föga antaglig, hos Johansson, Beitr. XIV. 342 f. — 



1)) Synkoperade stadiet. 



I. Indoeurop. hildningar. 



ieu. "^gjw-tö-, urg. ^^im-Jiö^ *$un-dö: fno.-isl. gunnr f. 

 'kamp, strid' med /ö-stamsböjning, hvilken dock är oursprung- 

 lig, att döma af det uteblifna i-omljudet. I ags. motsvarar 

 guj) f. 'kamp' (^ö-st.), jfr fht. gund-fano 'Kriegsfahne', flt. 

 guö-hamo 'Kampfgewand' i). Fvn. gunnr förekommer äfven 

 i personnamn och endast i denna användning är ordet upp- 

 visadt å svensk botten: jfr fsv. Oun-, -gun (motsv. isl. gunnr) 

 och i grammatisk växling härmed fsv. Gmid-, -gund 2), hvil- 

 ken form å germ. botten således representerar det regelbun- 

 det betonade ptc. find. ha-tå- 'slagen', gr. (påtog. Till ieu. 

 roten gjien- i find. hän-ti 'han slår', gr. O^elvoa cförog osv., 

 lat. of-fendo, fir. gonim 'jag sårar, dödar'j fksl. iena, lit. genu 

 'jag drifver', gincza f., ginczasm. 'Streit, Kampf. Se Schade, 

 Wb.2 357 b., Fick. Wb.* I. 40. 415 osv. 



ieu. *mi'-to-, urg. *mur-J)a- 'död'. Ä germansk mark är 

 ordet blott uppvisadt som substantiveradt: fno.-isl. mord n., 

 fsv. fda. morj) 'mord'. Germanska motsvarigheter: fht. mord, 



^) Därjämte synes en ursprunglig ia-stam ha förefunuits : jfr 



flt. giidea f. {<C*gunöia), find. -Äa^ä 'kamp'. 



^) Se Noreon, Asclnv. Gr. p. 269. 



