232 



med 6"-determinativ i find. rah^s-, av. rash- 'verwunden, ver- 

 letzetf ^). Det engång mötande fno. al-ränn "^aldeles ud- 

 plundret' (Fr.^) torde vara att uppfatta som bahuvrihi- 

 kompositum, innehållande nyss anförda verbalabstr. rån. 



urg. *a^-nä-: fno.-isl. (Eg, Vgf. Fr. 2) annr blott opers. 

 e-on er cmnt : 'en har noget som han taenker paa, sysler med, 

 stunder efter, som er ham magtpaaliggende'; jfr no. dial. 

 (Aas.) ann l)'virksom, ivrig, omhyggelig', 2) *om Tingen: nod- 

 vendig, magtpaaliggende, hastendo, strax forneden*. En öst- 

 nordisk motsvarighet finnes i sv. dial. (Rz) anitt adv. 'brådt, 

 skyndsamt\ Såväl form som betydelse hos detta adj. tyder 

 på etymologiskt samband med fsv. and (*aznad), an(n), fno.- 

 isl. onn {aznöä ^)) 'höstarbete, skörd"* (sist anförda form äf- 

 ven med bet. 'Iver, Anstrengelse, Arbejde eller Virksomhed 

 som udkraever Anstrengelse, udfores med Iver") samt å utom- 

 nordisk botten med got. asans 'Ernte, Herbst', fht. äran 

 d. s., got. asneis, fht. esni, ags. esne 'Taglöhner'. Den här 

 ingående germ. roten as- (eg. väl 'Feldarbeit thun' ^)), hvar- 

 till vårt adj. ^az-iiä- är ett wo-particip *), föreligger utom- 

 germanskt måhända i lat. annona « ^asnona?) 'gröda, 

 skördad spanraår; jfr äfven preuss. assanis, fksl. jeseni, ry. 

 osen o. s. v. i betydelse af 'höst', hvilka dock ytterst kan- 

 ske äro germanska lånord. 



Ett ieu. no-particip döljer sig antagligen äfven i 

 urg. '^sJcamma- {<C,*sJcam-no-): fno.-isl (Eg. Vgf. Fr. 2) 

 shammr 'kort', fsv. (Schl. Sdw.) slamher d. s. (jfr afledning- 



^) S. Persson^ Wurzelerw. p. 215, not 2. 



2) S. Noreen, Arkiv VI, 358, Aisl. Gramni.2 § 2O8, Urg. 

 Lautl. pp. 135, 172; Tamm, Et. Ordb. 8 b. 

 ^) S. Kluge, Wbch^ 92 b. 

 *) Etymologiu niuntligen meddelad af prof. Noreen. 



