234 



'skadelidende' o. s. v. Samma adj. föreligger i got. ivans 

 och fht. tvan ^mangelhaft, fehleiur. Ordet har bildats medels 

 suff. -o-no- på svagaste af ljudsstadiet af ieii. roten en- Meer 

 sein', uppvisad i gr. sv-v-i-g 'beraubt", find. ^7-wa- 'ermang- 

 elnd', av. u- 'mangeln', got. aiips 'öde', fht. ödi, mht. cede 

 'öde, leer, arm', fno.-isl. auär o. s. v. Se härom Osthoff, 

 Morpil. Unters. IV, 368; Brugmann, Grundr. II, 144; Kluge, 

 Wbch^ 394 a.; Persson, Wurzelerw. p. 230; Noreen, Urg. 

 Lautl. p. 80 f. '). 



Med afseende å rotstadiet fördela sig ofvan undersökta 

 no-particip sålunda på de särskilda afljudsklasserna, att 23 

 af de samma uppvisa svag vokalism, 14 (däribland 3 osäkra) 

 e-vokalism samt 12 (inclusive 4 tvifvelaktiga) o-fa-Jvokalism. 

 Att en större del af dessa bildningar tillhör de svaga sta- 

 dierna, står i själfva värket i samklang med ifrågavarande 

 ordkategoris förhistoriska betoning, hvilken, att döma af för- 

 hålland; -t i grekiskan och fornindiskan, i regeln varit oxyto- 

 nering -). För indoeuropeisk suffixbetoning tala äfven — på 

 få undantag när — de i ofvanstående exempelsamling före- 

 kommande germanska verbaladjektiv, livilka äro bevisande för 

 aksentuationen. För vinnande af öfversiktlighet sammanställer 

 jag dessa bildningar. 



På grund af assimilation af suffixets n med rotens slut- 

 konsonant 3) framstå nedan uppräknade exempel som 



^) För denna i allo tillfredsställande tolkning böra de något 

 afvikande meningarna hos Feist, Grnndriss der got. Etym. p. 130 

 och Fick, Wbch^ I, 542 afgjordt vika. 



-) Jfr Brugmann, Grundr. II, 132; H. Hirt, Der idg. Äkzent 

 p. 271. 



•') Se angående denna ljudlag Noreen, Urg. Lautl. p. 154 f., 

 Streitberg, Urg. Gramm. p. 138 f. och af dessa förff. anf. lit. 



