209 



lula. told. Utomnordiskt mostvara flit. mht. zol(l), fs. toh 

 ags. tol, toll, cngl. toll, ndl. tol. Ordet är egentl. ett part. 

 prat. pass. till roten i isl. telia, flit. zellen (*talian) 'zählen , 

 zala f. 'ZaliP, got. un-tals, 'unfiigsam', betyder således eg. 

 *das Gezählte' (s. Skeat, Ktymol. Dictionary 648 b.; Hellquist, 

 Arkiv VII, 14; Persson, Wurzelerw. p. 216, not 1; Noreen, 

 Urg. Lautl. p. 157 1)). 



urg. ''"/mlla- *J)olla- (<i *J)uI-na-, ieu. Hl-no-): fno.-isl. 

 (Eg. Vgf.) pollr m. 1) 'a fir-tree. esp. a young fir, but in 

 poets of trees in general', 2) 'a wooden peg: esp. the thole of 

 a row-boat', 3) 'freq. in poets circumlocutions of a man 

 (Gering: 'Baum, Balken'). Parallellformer till detta ord före- 

 ligga i no. dial. (Aas.) toll m. 'Pind, Knag, Aaretold paa en 

 Baad', nsv. tull = år-tull, nsv. dial. (Rz) tull, fulle m. 'topp 

 spets: a) topp på ett växande träd, den kvistiga ändan på 

 ett träd, b) topp på växande och ståndande säd' (jfr tåll-tulle 

 'talltopp'), tolle m. 1) 'pinne', 2) 'årtull', nda. tol(l) = aare- 

 tol; jämför å iitomnordisk språkbotten nht. diille, It. dolle 

 f., ags. 7^0?, mengl t/iol, tol, nengl. thole 'årtull'. I fråga om 

 betydelsesamnianhanget äro ofvan anförda ordformer att jäm- 

 föra med find. ganlcu- m. 'spitzer Pflock, Holznagel; Stecken, 

 Pfahl, Balken; eine bestimmte Waflfe; ein bestimmter Baum' 

 och det härmed fullt identiska 2) fno.-isl. här (urgerm. *hanhu- 

 ^hähu-) 'årtuir. äfvensom med fno.-isl. heip' 'Ruderdulle', hvil- 

 ket står i af Ijudsförhållande till fno.-isl. heppr 'Stock, Stecken' 

 (urg. ^Jca/jypa-: ""hippa- ^)). Germ. *Jmlla- *J)olla- 'träd-pinne' 

 är att betrakta som afljudsform till fno.-isl. poll f. 'a young 



1) Enligt Schade, Wbch^ 1293 b., och Klage, Wbch^ 419 b., vore 

 ordet i fråga ett lat. lånord, ett antagande, som emellertid icke bar 

 tvingande skäl för sig. 



*) S. Liden, Uppsalastudier p. 89. 



*) S. Liden o. anf. st., Noreen, Urg. Lautl. p. 21. 



