367 



den tir. formens komparativ mda mö (*mä-iös) och siiperla- 

 tiv ■ mdam (*mu-iamo-s), komparationsformer hvilka å germ. 

 botten ha sina motsvarigheter i got. maiza. fs. fht. mero o. 

 s. v., resp. got. maists o. s. v. Den etymologiskt motsvarande 

 positiven ^mö-ro- (gäll. -märus ir. mar mor, gr. -fiwgog) 

 resp. *mt-ru- (slav. -mera, germ. ^maru-) är således atiedd 

 med ett r-suffix. I etymologiskt samband med denna ord- 

 grupp ställer J. Strachan K. Z. XXXIII. 304 ir. maith 'gut' 

 (med öfverg. till i-dekl.), kymr. macl, arm. mad 'gut', fgall. 

 Teuto-matos {matos =: ieu. ^md-tö-s). Se för öfrigt Schade, 

 Wbch2 592 b, Osthoff, o. a. st., Fick, Wbch* II. 201, Uhlen- 

 beck, Et. Wbch 105, Kluge, Wbch« 'Märchen' o. s. v. 



En germ. rw-stam framträder ännu i got. qairrus 'sanft- 

 miitig' (= urg. 'htierru-), som å nordisk språkbotten mot- 

 svaras af fno.-isl. hyrr kuirr 'lugn' (eg. nom. hyrr, ack. 

 Jcuirran, jfr got. qairrus : ack. qairrjana) och fsv. Jcwcer 

 (= got. quairrus). Å västgerm. mark föreligger samma adj. 

 i mt. Tcii7're kirre, mht. kiirre, nht. hirre (af äldre '^kurri 

 quirri), olt. quir quer, nordfris. quer. Med annat rotafljud 

 förefinnes härjämte fsv. hwar (nom. pl. Jcivarri(r)), nno. dial. 

 kvar jämte kverr i s. bet. Etymologiskt samband antages 

 med lit. gursta 'legt sich (vom Winde)', gurus 'bröckelig', 

 lett. gurstu gurt Vrmatten" etc. Se Bezzenberger i Bezz. 

 Beitr. III. 81, Uhlenbeck, Et. Wbch 114, Zupitza, Gutturale 84, 

 Kluge, Wbch^ 'kirre' (där äfven en alternativ tolkning gifves) ^). 



På tal om adjektiv, innehållande ett stambildande ru- 

 suffix, vill jag ännu nämna nno. dial. shyvr, skyver, skyvar 

 (komp. skyvrarej 'udroi, kortvarig, som snart får Ende' med 



^) Noreen, Svenska Etymologier p. 49 {= K. Human. Veten- 

 skapssamf:s i Upsala skrifter V. 3), förbinder värt adj. förslagsvis 

 med nno. kura huka i hop sig\ nisl. kura 'hålla sig stilla' (lån 

 af mit. kuren 'stå på lur', tv. kauem 'huka'). 



