370 



konstateras, från början åtminstone varit förbunden med en 

 betydelseskillnad, som sedermera utjämnats. Man jämföre ieu. 

 *neif-lo-s'i\y, ung*^ i ånå.^nävya-Sj^r.JtueigaW.Novio-dunum),^, 

 naujas, got. niajis vid sidan af ieu. "^'nen-o-s med s. bet. i 

 find. nåva-8, gr. véo-g, lat. novo-s, fksl. novu, got. niu(-liahs} 

 'neu(-geboreny. I detta ord torde -io- ursprung!, haft jäm- 

 förande (komparativisk) betydelse (jfr komp. ändeisen -les- 

 -is-, en utvidgning af -/o-^, analog med den i *al-io-s 'annan': 

 gr. åXXo-c, lat. aliu-s, fir. aile, got. aljis, ieu. '^medh-/o-s: find. 

 mädhya-s, lat. mediu-s, got. midjis o. s. v., och företer i 

 denna funktion till och med spår af någon produktivitet: jfr 

 got. fairneis, fht. fir7ii 'gammal' vid sidan af flt. fe7'n (: isl. 

 forn) samt got. cdjjeis 'gammal' vid sidan af edda- i kriragot. 

 alt, ags, eald, fs. ald, fht. alt (jfr lat. altus), hvilka /a-stams- 

 former Brugmann, Grundr. II. 125 f., förklarar som analogi- 

 bildningar efter det till betydelsen besläktade niujis. Ana- 

 logiska flexionsbyten af denna art äro emellertid f. ö. icke 

 kända från germanska språk. 



I några andra fall växlar det ieu. -o-suffixet med till- 

 hörighetssuffixet -/'o-, hvilket bildar sekundära adjektiv och 

 af dem beroende substantiv, ss. find. mdrta-s 'dödlig, män- 

 niska' gr. [ioQt6-g (iQoto-g d. s. (eg. to-ptc): find. mdrt-iya- 

 av. mas-iya- fpers. mart-iya- 'dödlig, människa', jfr gr. 

 å-fi^Qoa-io-c 'odödlig'. I germ. språk synas emellertid dy- 

 lika jämsides med adjektiviska o-stammar gående /o-adjektiv 

 vara sällsynta: jfr fs. aöal, fht. adal, nsv. dial. adal, isl. 

 a^al-, fsv. apal-, fda. athcel-- 'ädel, äkta, egentlig, riktig,, 

 förnämst i sitt slag': fht. edili, fs. ^Öeli, ags. (BÖele 'af god 

 släkt, ädel', afledning till fht. adal n. (och §dili n.) ''ädel släkt', 

 fs. aöali n., ags. ceöelu (n. pl.) d. s., isl. aöal n. 'egenart' ^) ; 



^) Jfr annorlunda, men knappast riktigt hos Kluge, Nora. 

 Stammb.2 § 193. 



