373 



dande rotvariaiittM^na ^iai- och plath ; se ang. denna ord- 

 grupp Schade, Wbch^ 204 a, Persson, Wz. p. 43, Hellquist, 

 Arkiv. VII. 8 not Noreen, Urg. Lautl. p. 189, Tamm, Et. 

 Sv. O. 'tlat\ Kluge, Wbch^ 'Fladen'. 



urg. *fashi-: *fast>ö-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr.2) fastr 1) 

 'fast, ubevaegelig', 2) 'bunden, ufri', 3j 'uafbrudt', 4) 'besta;i- 

 ende, ved Magt\ 5) 'stserk, kraftig', 6) 'paaholden'; fsv. 

 (Sclil. Sdw.) faster 'fast, stark, häftig', da. fast. Dessa nord. 

 former synas alhi tillhöra en a-stam. Men enligt Lundgren, 

 Uppsalastudier p. 15 iT., ingår samma adj. som senare led i 

 ett flertal fsv. mansnanm på -faster -fcester, en växling hvil- 

 ken L, i stöd af fht. fasti festi nht. fest (jfr däremot fht. 

 adv. fasto samt fs. fast, ags. fcvat) återför på gammal ?t dek- 

 lination. Samma antagande finner man för de västgermanska 

 formernas vidkommande redan hos Kluge, Nom. Stamml).^ § 

 181, Wbch 'fest': jfr äfven Tamm, Et. Sv. O. 'fast', Streit- 

 berg, Urg. Gr. p. 274. Otvetydiga lämningar af adjektivets 

 tidigare ?(-stamsflexion bevara Frösöstenens (i Jämtland) gen. 

 Kupfastar d. ä. Oudfastar, hvilken ligger till grund för 

 den vanliga, från a-dekl. hos fsv. faster afvikande genitiv- 

 formen -fasta i fsv. namn ^), samt fsv. (runsv.) namnformen 

 Uifostr d. ä. Wéfostr med «-omljud (det yngre -faster ist. f. 

 ^-foster efter gen. -fastar ofvan) '^). Från adjektivets i fråga 

 ?a-stamsform härröra ytterligare substantiveringarna fno.-isl. 

 festr f. 'band', fsv. f(tst f. 3) <; *fastw- (jfr fno.-isl. ÄcrcV f. 

 (van), pl.) <i *har(t/ö- = fi. lånordet hartio 'skuldra ) samt med 



^) Se Lundgren anf. st. p. 16. 



2) Se Noreen Aschw. Gr. § 68, 2. 



■^) Fsv. (runsv. o. senare) fcest företräder möjligtvis iö- 

 stammarnas urgamla nom. (utan -Z, -R): jfr find. n. fem. prthv-1 



(:prthu-s) 'bred', got. mavi f. 'flicka' ('■"ma^n-i) till mask. magus. 

 gen. mdujös. Noreen, P. Grundr. I.^ p. 609. 



