204 



1). 155) alternativt ieu. roten stä-Ji-- std-l-- eller en dennas varia- 

 tionsform stä-g- std-g-, gutturalutvidgningar af basen stä 'stå, 

 ställa' (i gr. dor. l-arä-iiv, lat. stare etc), af hvilka den 

 förra ingår i umbr. stalm-z 'statutus, destinatus', den senare 

 måhända i gr. atå-y-mv 'Tropfen' (=:'das Geronnene', jfr 

 cva-Xdbi 'tropfe'), ifall näml. detta icke stode för ursprung- 

 ligt aTuy-cav (jfr lit. stlngti 'gerinuen'). Enligt denna etymo- 

 logi förutsätter den lat. formen en aktiv grundbetydelse 

 'stående, orörlig^ den nord. formen en passiv sådan 'upp- 

 stäld, upprest, statutus' (d. v, s. aktivt: 'upprättstående'). 

 Beträffande utvecklingen af sistsagda begreppsnyans till 

 'stack, stapef kan man jämföra isl. sta-äe 'a rick, stack', 

 stål (*sta-J)la-) d. s., h0y-stäl 'det i Laden ind- og oplagte IIo, 

 afledningar från roten sta- 'ställa' 



ieu, 'Hthrä-no-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr.^) hrunn 'brun', 

 fsv. (Sdw.) brun 1) 'glänsande, blank', 2) 'brun', ä. da. (Kalk.) 

 hrmi 'blank, skinnende'. T'tomnordiska parallellformer möta 

 i fht. milt. hrmi 'braun, dunkelfarbig, glänzend, funkelnd', 

 ndl. hruin, fris. ags. hrrm, engl. hrown. Utomgermanskt 

 fiireligger adj. substantiveradt i gr. (fQ-v-vrj, (fq-v-vog 

 'padda', ett namn, som således hänsyftar på djurets färg ^). 

 Till sin ctymologi hör ordet till ieu. roten hhren- hhrfi- i find. 

 ba-bhr-u-s "^rödbrun', en reduplicerad adjektivform (ieu. *bhe- 

 bhr-il-s), hvilken som mask. betyder stor ichneuraon och i 

 denna substantiviska anviuidning uppvisar samindoeuropeisk 

 utbredning: jfr isl. biurr, fsv. biur, ags. beofor C^be-bur- 

 <C '''bhe-bhdr), flit. bi-bar, fksl. he-bru, lit. bé-brus, lat. fiber 



*) Jfr det nedan anförda ieu. '''bhe-bhru-s. Indoeiu-opeiska djur- 

 benämningar, snbstantiverade af motsvarande färgadjektiv, äro ganska 

 vanliga, se t. ex. Hellquist, Etymologische Beraerknngen p. IX ff., An- 

 märkningar om några nord. och västgerm. djnrnamn }). 2. 



