180 



'skarpsynt, -sinclig', sami-sijnn = sann-scér 'förståndig til at 

 skjonne og villig til at gjoro livad der er ret og godt', ncér- 

 sijnn 'nicrsynt', for-sijnn = fnmi-sijnn, fsv. fram-syn 'frem- 

 synt, begavet med Evne til at kunne se ind i Fremtiden'. I 

 dessa komposita synes senare leden hällre böra förklaras 

 som verbaladjektiv än som framgången ur ett ursprungligt 

 substantiv (isl. sion f.) ^). 



C. Med rotvokalismeii o (a). 



urg. *fym(-nia: no. dial. (Ross) freyn 'som taaler 

 lidet; a) skjor, mor; veg, kjailen, b) let stodt, sa^r spröd, 

 c) fronnet, torraadnef; sv. dial. (Rz) frön (fruin flerstädes 

 i Finnl.) 1) 'maskstungen, skadad af torröta', 2) 'skör, bräck- 

 lig'. Ordets etymon synes mig vara att söka i en 5-lös va- 

 riant till germ. och ieu. roten S2)re//- 'zerstieben , ingånde i 

 nht. Spreu, mlit. fht. spriu gen. spriwves (eg. 'Zerstiebendes'), 

 milt. sprceruen, mndl. sprceien (got. '^spreivjan) 'spriilien, 

 stieben, streuen', vidare förmodligen i lit. sprcm-jfts sprau-tes 

 'emporkommen, emporschiessen (z. B. von Saat", jfr en d- 

 atledning af samma primärrot i nht. spriessen, mht. spriezen, 

 ags. spréotan 'keimen, sprossen'). Grundbegreppet hos adj. 

 i fråga vore i öfverensstämmelse med denna etymologi 'sådan 

 som med lätthet faller sr)nder i smulor, splittras', en bety- 

 delse, som ju ligger nära den ett parte. nec. tillkommande. 



urg. 'Hau^u-nid-: fda. (Molb.) lön 'hemmelig'. Samma 

 passiva betydelse (eg. väl 'sådan som bör förhemligas') möter 

 i det — så när som på det förhistoriska aksentläget — for- 



') Jfr Falk, Bcitr. XIV, 5] 



