182 



Gcrste', lat. crl-men, dis-crimen, crl-hrum (<^ *cr}-dhro-) 

 Sieb^ til", cria-thar d. s., fht. rl-tara, ags. hri-dder d. s. 

 Af detta etymon framgår en betydelse 'siktad, silad' som 

 adjektivets grundbegrepp. För riktigheten af denna tolkning 

 — livarom se Kluge, Beitr. VIII, 525, Nom. Stammbild. 

 § 229, Wbch ^ 299 b. — talar att ordet ännu i vissa nht. 

 dialekter (renfrank., schweiz.) uppvisar betydelsen 'fein ge- 

 mahlen, gesiebt (von Melil, Sand u. s. w.)' ^). 



urg. '-^'^rö-nia- (-ni-): fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr.^) grmn 

 1) 'grön , 2) 'ny, fersk'; fsv. (Sdw.) o. fda. (Lund, Kalk.) 

 grön d. s. Från västgerm. språkområde jämföre man de 

 identiska fht. gruoni, nht. griin, ags. groéni gréni, engl. green, 

 fs. gröni. Till grund ligger germ. roten grö- 'wachsen, gra- 

 nen i fht. gruoen, ags. gröivcm, engl. to grow 'vvachsen', ndl. 

 groeljen 'wachsen, gedeihen' (s. Kluge, Nom. Stammbild. 

 ^ 229, Wbch. -^ 147 a.). 



IL Bildningar pa -Pia-- 



I Schluters behandling (ofvan anf. arb. p. 18 f.) af ger- 

 manska nominalbildningar på Jga" saknas exempel från nor- 

 diskt språkgebit. Ett par nordiska adjektiv anföras af Falk 

 Beitr. XIV, 51. Hellquist meddelar i Arkiv VII, 37 några 

 hitliörande substantiv. Se betr. suffixformen Streitberg, Beitr. 

 XIV, 169, Urg. Gramm. p. 288; jfr äfven II. Hirt, Der idg. 

 Akzent p. 27(5. 



') Pä grund liiirat auser jag. att den af J3rugniauu Grundr. II 

 269 framstälda etymologin, enligt hvilken adj. cägde .sambaud med fiud. 

 creni 'licht, rein' och fksl. srenh "weiss', bör vika fur den Kluge'ska. 

 Jfr äfveu Persson, Wurzelerw. p. 1U7, not 2. 



