183 

 A. Med svaii' rotvokalism. 



Ett ursprungligt partic. nccessitatis 



urg. *hän-J)ta- torde föreligga substantiveradt i fuo.-isl. 

 (Eg. Vgf. Fr. -) kynne n. 1) 'Forhold, Omsta^ndigheder som 

 finde Sted, erc eiendommelige for noget', 2) 'Slaegt, Slaegt- 

 niiige, BesUegtede^ .'3) 'Besog hos Slaegt og Veiiner'; fsv. 

 (Sclil.) kynni n. 1) 'art, beskaffenhet^ 2) 'släkt, släktskap'; 

 fda. (Lund) kynni n. = fsv. kynni 2). Till grund fur ordet 

 ligger icu. roten yen- yii- 'erzeugen^ i bl. a. tind. jfmäww, flat. 

 yenö 'erzeuge', gr. -^i-^^vtaH^ai (e-yti^öfirjv yéyovct) 'ge- 

 boren werden\ ags. cennan, fno. kenna 'gebären', find. jänas, 

 gr. yévog, lat. yenus, got. kuni, isl. kyn. fht. kumii 'Ge- 

 schlecht'. Man jämföre särskildt en till ifrågavarande verbal- 

 rot (find. jati-) hörande participialbildning på io: i\nå. jan-ya- 

 'erzeugt, stammend aus\ såsom substantiveradt neutr. 'Ge- 

 meinde, Volksstamm'. Ilcllquists (anf. st.) alternativa anta- 

 gande, att isl. kynne o. s. v. vore i grunden identiskt med 

 got. kunpja 'kunskap', kan jag på grund af betydelseskillna- 

 den icke biträda. 



urg. *sum-J)/a-: fno. -isl. (Ygf. Fr. 2) syndr 'som kan 

 svomme', jfr no. dial. (Aas. Ross) symd (synd, somd, sond) 

 med samma bet. Till grund ligger germ. roten snem- sum- 

 i fuo.-isl. suima symia (<i '^sumjan), fht. fs. ags. snnmman 

 'simma'. 



B. Med rotvukalismeii é. 



urg. *iril-(t/a-: fno.-isl. (Eg., Vgf., Gering) r^ZtZr 'chosen, 

 choice, good'; msv. (Rqv. VI) vilder 'god, förträfflig', såsom 

 simplex ett ä^. /f>'., ingår dessutom i mata-vilder 'matnyt- 



