187 



som suffixkonsonant, hvarigcnom ordet i sin mån kunnat bi- 

 draga till abstraktionen af ^/a- som enhetligt nominalsuflix. 



Beträffande rotstafvelsernas vokalism representera ofvan 

 undersökta bildningar på -nia- och -/>/«- alla afljudsstadier 

 med undantag af det reducerade svaga. Af -n/a-adjektiven 

 uppvisar "^nit-nia- svag vokalism, -^seu-^u-nia e-vokalism, 

 medan de öfriga fem (däribland tvänne osäkra) tillhöra o-(a-) 

 stadiet. I^elysande med afseende å den förhistoriska (urgerm.) 

 aksentuationen äro af -?i/a-stammarna blott ""^seu^u-niä- och 

 Haij^n-nid-, hvilka bägge äro oxytonerade. 



Vidkommande formationerna på -Jj/a- föreligger sva{5 rot- 

 vokalism i tvänne, e-vokalism i fyra (bland dem det något 

 tvifvelaktiga nno. iJjd), oY^-jvokalism i fem bildningar, bland 

 dessa -stiktr, hvilket är tvetydigt till sin suffixbildning. För 

 urgerm. rotbetoning tala ■■'hm-J),(a-, *min-l>ia- och *hänh-Ua-, 

 för suftixbetoning '^/nl-ctiä-, *fr(e^-did och '■^fcd-ctiä-. 



