324 



(jfr subst. sub-sessa f. 'Hinterhalt'). En substantiveriiig af 

 samma urspr. ptc. är fir. sess 'Riiclerbank'. Till ieu. roten 

 sed- "^sitta' i lat. seclere, got. sitmi etc. Se beträfi'. denna 

 etymologi Schade, Wbch^ 757 a, Kögel Beitr. VII. 177, 

 Osthoff, Morph. Unters. IV. V, Brugmann, Grundr. I.2 624. 



b) Europeiska bildningar. 



ieu. *bher]c-to-, urg. '''' berh-ta- : fno.-isL (Eg. Vgf. Fr.2> 

 biartr 'skinnende, blank, klar'; fsv. (Sdw.) bjärter (bärter} 

 'lysande, bjärt, grann"; ä. da. (Kalk.) bjoert 1) 'skinnende', 2) 

 'smuk, semmelig", 3) 'stolt'. Germanska paralleller: got. bairhts, 

 ags. beorht, fht. beraht, mht. berht 'lysande, klar'. Ordet är 

 uppvisadt äfven å utomgerni. språkmark, näml. i kymr. berth 

 'pulcher, nitidus', bret. Berth- (walart), ir. (Flaith-) bertach, 

 hvilka former af Fick, Wbch^ II. 170 återföras på urkelt. 

 *berto-s (ieu. *bherJc-to-). I fråga om sin etymologi kan adj. 

 lämpligen ställas till ieu. roten bherki- bhorh^^- i gr. (fOQxov. 

 Xsvxov (Hesych), lit. berszti 'weiss werden (vom Getreide)', 

 ord med hvilka jag äfven föreslår att förbinda no. dial. bjerr 

 'frisk, grell (0m Farve)'. Roten bherJc- uppträder under va- 

 riationsformen bhreJc- i mht. brehen 'leuchten, glänzen', got. 

 brah augins 'ögonblick', isl. briå och brå = mht. brehen, 

 nsv. bragd etc. Se Fick, Wbch^ I. 492, jfr Tamm, Et. Ordb. 

 'bjärt' 1). 



1) Äfven K. F. Johansson K. Z. XXX. 446 förbinder vårt 

 adj. med mht. brehen, hvilket han emellertid anser bero på en rot 

 mreh . Sidoformen bherlc- bevisar detta antagande vara oriktigt. 

 Ett något atvikande tolkningsförslag har framstälts af Hoffmann, 

 Bezz. Beitr. XVIII. 289. Adjektivet i fråga återföres på en suppo- 

 nerad ieu. rot bherg^ 'glänzéu' i ved. bhärgas och bhdrga 'der 

 Glanz , gr. A-(pqodixa die glänzende, mit Glauz umgegebene', jfr 



