323 



«< *fluh-tan till got. pliuhan, flit. fs. fliohan, ags. fleoji, isl. 

 flf/ia, fsv. flyia nsv. fly. — I västgerm. språk är ordet ^i-stam: 

 fltihti-. Sg Tamm, Et. Sv. O. ^flykt'. — 



B. Med rotvokalismen 1. 



a) Indoeuropeiska hildningar. 



ieu. *Me>j-to-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr.^) ÄZiocV 'taus, stille, 

 faatalende', ss. subst. hliöö n. 1) 'Taushed, Stilhed, Haren, 

 Paah0r', 2) 'Lyd som heres m. m.'; fsv. (Sdw.) liudher'\jm\- 

 1ig, högljudd' 1). Å germ. språkbotten för öfrigt uppträder 

 adj. blott substantiveradt: got. hliujj (n. ?) 'das Zuhören, 

 die Aufmerksankeit', fs. hliodh n. 'Gehör' (*hle>f-Jm-m). Utom- 

 germanska motsvarigheter föreligga i fksl. ptc. slii-tn 'gehört, 

 gehört habend', av. rroa-te-m 'das Hören'. Till ieu. roten 

 Ideii- Mu- 'höra' i find. gru-, gr. xkvco 'höra', fksl. slovq, sliiti 

 ■^heissen'. I fråga om ordets passiva betydelsefunktion (fsv. 

 liudher, isl. hliöd 2.), som förekommer jämsides med en van- 

 ligare aktiv sådan, jämföre man västgerm. *hlu-da-: fht. 

 (h)lut nht. laiit, ags. hluö engl. loud 'hörbar'. Se Schade, 

 Wbch2 407, Kluge, Wbch^ 'laut' o. s. v. 



ieu. *setHö- (<i*sed-to-), urg. "^sessa-: fno.-isl. sess m. 

 "^Ssede, Pläds, Rum' = fs. ags. sess^ ett substantiveradt par- 

 ticip ; man jämföre nämligen find. sattas 'gesetzt', av. -shasta- 

 (i pasu-shastö m. 'Viehhiirde', ni-shasta f. 'eine die beschla- 

 fon worden ist'), lat. -sessus i (circum-, in-, oh-, pos-^essus) 



^) Det i-omljudda fsv. (Sdw.) olydher 'olydig', är väl en 

 Beknndärbildning (innehållande ofv. auf. snbst.) af samma art som t, 

 ex. isl. ä-Vfenn adj, 'utan hopp' (vån f.). 



