334 



Schade, Wbch^ 946 b, Kluge, Wbch« 'tot^ Jfr affljudsformen 

 *öoda- i det föreg. 



urg. Hraus-ta-: fno.-isl. (Eg. Vgf Er. 2) traustr 1) 'paali- 

 delig', 2) 'trostig, tillidsfuld', ss. subst. traust n. 'Tillid, For- 

 troätning''; fsv. (Schl.) tröster 'fast, stark, trygg', hvaraf vb. 

 trösta = isl. troysta eg. 'göra fast, stadfästa'; nda. tröst 1) 

 'fast, standhaftig', 2) 'uforfardet, modig'. Å utomnordisk bot- 

 ten är ordet uppvisadt endast som subst.: fht. mht. tröst, 

 nht. Tröst m. Till grund ligger en germ. rot traus-, utvid- 

 gad med ett 5-determinativ af germ. roten trä- i flit. tru^n 

 isl. trua, fsv. tröa \xo. Se Schade, Wbch^ 959 a, Kluge, 

 Wbch^ 'Tröst', Noreen, Aschw. Gr. p. 158. 



urg. '-^ras-tö-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr.^) rost f. (pl. rastir) 

 1) 'Vei, Sti', 2) 'Landstraekoing', 3) 'et vist Lsengdemaal'; fsv. 

 rast (rost) f. 'eg. rast, hvila; afståndet mellan 2 rastplatser, 

 en viss väglängd, omkring en half svensk mil', nda. rast 

 'hvila'. Germanska paralleller: got. rasta stf. 'Meile', fht. 

 rasta stf. 'Rast, Ruhe, Strecke Wegs nach der man rastet, 

 Zeitraum, Weile', fs. rasta, resta st. o. sv. f. 'Ruhelager', 

 ags. rtest stf. d. s. Till en germ. rot. ras- 'bleiben, wohnen' 

 i got. razn isl. rann "^hus', jfr fir. ärust 'Wohnsitze' (<^ *ad- 

 rostu-): Se Schade Wb.2 701 a, Kluge, Wb.^ 'Rast', Uhlen- 

 beck, Et. Wb. p. 116. 



urg. *s]caf-ta-: fno.-isl. (Fg. Vgf. Fr.^) sMpt u. l)'rund 

 og ret Stäng eller Stok', 2) 'Spydskaft, Landse', 3) 'Haand- 

 tag. Skaft', 4) 'om forskjellige Gjenstande som stikke frem 

 af noget, hvori de synes fsestede'; fsv. (Sdw.) skapt (shaft) 

 n. 'spjutstång, spjutskaft, skaft, handtag, strå'; nda. shaft. 

 Germ. paralleller: fht. scaft m. nht. Schaft 'Speer, Lanze', 

 fs. skaft m. 'Speer', ags. sceaft m., 'shaft (of spear, arrow), 

 spear, pole'. Förgerm. "^skap-to-, ^o-ptc. till en ieu. rot skäp- 

 i gr. oxrjXtQov 'Stab', oxäntoi' (jfr germ. '■^'sJcafta-m = ieu. 



