330 



visadt å iitomgerm. botten i lat. muletus, lit. milsztas 'mjöl- 

 kad', mir. mlicht hlicht m. 'mjölk'. Adj. mialtr har således 

 egentl. europeisk utbredning, 



urg. *uef-ta-, ieu. '^'nep-to- {"^vebh-to-): fno.-isl. (Fr .2) 

 veftr^ veptr m. 1) 'Indslag i Vsev', 2) 'et Slags graat Toi'. 

 Till flit. weban, isl. vefa (ieu, iiebh-) 'väfva'. Jfr find. ptc. 

 ubdhås (<i*ubhdhås <^*uhh-täsj 'väfd' med rotafljud. 



urg. *t)rä'öä- (hrcé-pa-?): fno.-isl. (Eg, Vgf. ¥y.^) hrd^r 

 l) 'pludselig, hastig', 2) 'ilsindet'. Ordet föres af Persson, 

 Wurzelerw. p. 21 till en ieu. rot hh-e- 'sich unruhig bewegen, 

 sprudeln, strömen, sieden, kocheu i gr, (pqsäQ (fqéätog 

 (<C. *(pQfj-J^ccQ, gen. *(pQtj-J^n-Tog) ^Brunnen', srsfj,-(pQ?j-ö(av 

 'Wespe' (: iind. ham-hhar a- ^Biene), ags, &r«^^ 'Dunst, Dampf, 

 Geruch', mht. hrce-jen 'riehen', hrä-dem 'Dunst', fht, hrä-dam, 

 ags. hrédan, fht. hrätan, nht. bråten. Adj. bråd?- visar samma 

 betydelsehistoria som fksl, briizu 'schneir nbulg. burgo d. s., 

 hvilka Persson a. st, deriverar ur en med basen bhre- likbe- 

 tydande rotvariant bher-g-. — 



C. Med rotvokalismeii (åX 



a) Europeiska bildningar. 



ieu. '""al-tö-, urg, *al-dd-: fsv. (Schl.) alda f. 'fruktbä- 

 rande träd', allon neutr. pl. 'trädfrukt' äro enl. Hellquist, 

 Arkiv VII, 7 svaga former af ett gammalt förnord. adj, (el. 

 particip) med motsvarigheter å germansk botten i fht. mht. 

 alt, fs. ald, ags. eald 'gammal' (jfr däremot got. usalpan 

 'altersschwach werden' och alpeis 'gammal') äfvensom å utom- 

 germansk botten i gr, «v-a^-ro-g 'unersättlich', lat, altus 'hög', 

 I fråga varande germ, adj, alöa- {*aljja-) ligger äfven till 



