329 



'starr, steif werden, gerinnen", lett. stlngrs 'stramm, steif 

 (jfr isl. storJcna 'gerinnen, flit, stor-ch-anen 'starr, hart wer- 

 den' af en ten. rot ster-g- str-g-, ^f-utvidgning af primärroten 

 ster- i gr. arsQsöc 'fest, hart, starr' etc.)- 



d) Isolerade bildningar. 



urg. *melh-ta- (ieu. *melk-to-): fno.-isl. (Fr.^) mialtr 

 'saadan som giver Melk ved at malkes'; jfr isl. mialtir f. pl. 

 'Malkning, Handlingen at melke', som förmodligen är en 

 gammal ^ä-stam: *melk-t(l- ^*7neUi-tö- med sekundärt anta- 

 gen i-stamsflexion ^). Från no. dialekter uppge Aasen och 

 Ross mjelte m., mjalt f. (pl. mjoltir och nijeUir) 'Malkning', 

 äfvensom ett uppenbarligen denominatift svv. mjelta mjälte 

 1) 'Malke' 2) 'vogte Fajt den förste ;,0ykt" för „ Mjelte" 

 (Malkningen kl. 9 f. m.)', 3) 'hvile med Faeet i Malketiden 

 kl. 9 — ir, hvilket verb äfven förekommer i isl.: mjalta 'mjölka'. 

 Adj. mialtr 2) är ett gammalt #o-particip med passiv betydelse 

 'sådan som kan mjölkas' till germ. roten melk- i fht. mélchan 

 'melken', ags. melcan d. s. (ieu. rot melg- i gr. äfxsXytn', lat. 

 mulgere etc). Under afljudsformen *mlk-t6- är detta ptc. upp- 



^) Öfver ursprungliga o- stammar, h vilka senare öfvergått till t- 

 deklinationOD, kan man se Noreen, Aisl. Gramm.^ § 310. 



2) I samma betydelse som mialtr förekomma fuo.-isl. adjek- 

 tiven miölkr (Gmgas 1 gg) och milkr (Njala 1 gg). Dessa äro 

 möjligen att fatta som babuvrihibildningar. ursprungl. innehållande 

 perfixet ga- och subst. isl. miölk f. 'mjölk' =^ got. miluks f., ags. 

 meoluc, fs. miluk. fht. milllh. I milkr vore substantivet i fråga 

 utbildadt till io-stam, analogt med komposita sådana som got. 

 llf-äip-eis 'unter eineni Eide stehend, vereidet', fht. lieiz-muot-i 

 heissmiitig, aufbrausend, Uuig-llh-i longjevus . Adjektiviska kompo- 

 sita af denna art äro såväl O- som /O-stamraar, se Kluge Nom. 

 Stammb.2 §§ 176. 177, Brugmann Grundr. II, 123. 



