326 



ieu. *me7i-to-, urg. ''' min-Jm- : I isl. minnask, fsv. min- 

 nas, fda. yninnois 'kyssa' spårar Liden Uppsalastudier p. 79 

 ett urgerm. *min-J)a- 'mun' som grundord, atijudande med 

 det likbetydande '*mun-J)a- (hvarom se i det föreg.). Som 

 paralleller i fråga om betydelseutvecklingen tjäna lat. osculum 

 till os 'mun', nsv. dial. nmnna, nht. dial. mundsen, engl. to 

 mouth 'kyssa'. Spår af subst, '•'min-Jia- visa sig å utomnor- 

 diskt språkområde i fht. mindil 'lupatum', ags. midl midl 

 neutr. 'Gebiss am Zaume' (= isl. mél neutr. pl. 'the mouth- 

 piece, bit', nisl. mjel, nno. mel mask. o. neutr. 'Mundbid i 

 et Bidsel') af en urgerm. grundform '*minj:)-la- eller *minj)-ila-. 



fahren, gewäbren , en nyans som framträder i bl. a. find. VäT- ge- 



währen', vura- 'Gut, Schatz', våra- 'gewiinschtes Gut, Gabe, als Adj. 

 vorziiglich, ausgezeichnet', var-istha der vorziiglichste, herrlichste , 



gr. bom. (i^Q ijQa (= Frjqd) (feQStv 'einen Gefallen öder Lie- 

 besdienst thun, sich gefällig beweisen', e^i-rjQUVOg willkommen, 

 angenehm . Titt styrkande af denna härlednings sannolikhet hänvisar 

 jag till följande slående parallellismer: ieu. roten HGS- sich gefallen, 

 freuen, giitlich thun' i find, vdsu- herrlich, gut, als s. Giit , av. 

 vaiihu- gut, Gut', fir. fiu schicklich, wiirdig öder Schichlichkeit , 

 nkyrar. givilV 'geeignet, passend, wurdig', got. wizon IVlSan "^sich 

 freuen, giitlich thun', gatcizneiCjS 'sich mit freuend' är — såsom 

 Persson ofta cit. arb. p. 79 f. framhåller — i grunden identiskt med 

 roten ues- essen', uppvisad i find. vas- essen, fressen , av. VUq- 

 tra- 'Futter, Weidc', lat. ves-COr, isl. ags. fht. mht. wist 'Lebens- 

 unterhalt, Speise, Pflege' (ags. IVlst äfven = Fulle, Gliick), got. 



fra-tvisan 'verzehren'. anda-wizns 'Unterhalt', ivaila-ivizns 'gute 



Kost, Schmaus' (ga-iuizn-eigs ofvan är närmast afledt af nämda 

 subst. -tvizns). Man jämföre vidare find. av- (ieu. rot cn-) 'sich 

 gfitUch thun' och 'sättigen', impf. Uvayat 'verzehrte', avasd- Nah- 

 rnng, Z-^hrung', ti-ti- Förderung etc, konkr. von Opferspeisen, Labe- 

 tränken', find. vi-ti- Geniessen, Genuss, Opfermahl (jfr lat. in-vlt- 

 are): Vuyas 'Speise', fht. luei-da 'Futter, Speise'. Samma specia- 

 lisering af betydelsen, som ofvan påvisats ((röjda sig, finna behag i: 

 äta, resp. ngt som förnöjer, behagar: undfägnad, spis, föda), kan 

 enligt min tanke ha försiggått äfven i det ifrågavarande isl. vevvv, fsv. 

 värper 'mat, kost, måltid'. 



