450 



Isl. (1 gg) heskr 'haughty, harscli' (Vgf.), no. dial. (Aas.) 

 hersk^ hoesk 1) 'harsk, beesk, usinagelig, om Fedevarer', 2) 

 Ross: 'bitter, stram', jfr harsk 1) 'noget haard i sin Tale^ 

 helst i Stemmen og Tonen el. Foredragef, 2) 'djerv, dristig, 

 ivrig' samt hask (jfr isl. heskr, no. hiesk) 'djerv, ivrig'. Å 

 östnord. mark motsvara nda. harsk 'härsk' (jfr mengl. harsk 

 'harscih, rand', skandinaviskt lånord, se E. Björkman, Scan- 

 dinavian loanwords in middle english, I p. 138), nsv. härsk^ 

 härsken (jfr isl. heskr, nno. hersk). Utomnordiskt är samma 

 ord uppvisadt i nht. harsch 'hart, rauh', hvarmed Kluge 

 (Wbch) förbinder det genom sin Ijudafvikelse påfallande mht. 

 harsten, verharsten 'hart werden' samt ndl. harst, fht. har sta 

 'Rost', hp-stan, ags. hyrstan 'rösten', en ordgrupp hvilken s. 

 förf. ytterst fattar som atledning till adj. hardus (jfr isl. 

 heiskr till got. haitrs). Till de ofvan nämda formerna med 

 -st- ansluter sig å nord. botten osökt adj. fno.-isl. herstr 

 'bitter, barsk, ubehagelig' (1 gg) Fr.^, hvarmed man jämföre 

 nisl. (Vgl.) hastr (<Z *harstr) 'harsh, esp. of speech', fno.-isl. 

 herstask 'to speak harshly to one', nisl. hasta d. s.) ^). Adj. 

 si. heskr : no. dial. harsk synes bildadt antingen med suff. 

 -(i)ska- eller -sku-. 



Följande tvänne adj. äro sannolikt o- stammar, men 

 osäkra med hänsyn till stamsuffixets möjliga konsonantiska 

 element: 



Fno.-isl. frånn 'stserkt glinsende' (Fr.^j, jfr no. dial. 

 (Ross) fraanen 'redmusset, rod og fyldig': nsv. (högsv.) /rä?i 



^) Jfr emellertid Znpitza, Gutturalc p. 114, som (i ausluto. 

 till Bezzenberger) sammanställer fht. harsta 'Rost', ags. hierstail 

 rösten , hievstepanne Bratpfanne o. s. v. äfvensom isl. adj. 



herstr med Ht. kdrsztas, lett. karsts 'heiss', Ht. karsztis 'Hitze', 



lett. karset 'erhitzen', Ht. kersztas, 'Zorn' kersZUS 'zornvolf 



o. 8. v. 



