453 



lami 'lam, vanfor'; fsv. (Schl., Sdw.) lamher I) 'uttröttad, 

 utmattad', 2) 'lam, ofärdig', ä. da. (Kalk.) lam 1) 'halt', 2) 

 'ubrugelig' (?), jfr fmrdelam. Utomnordiskt motsvara fht. 

 mht. lam, nht. lahm, ffris. lom, lam, fs. lamo, ags. lama, 

 ndl. lam i s. bet. Till etymologiii se Schade, Wbch^ 532 b! 



Fno.-isl. liötr 'hseslig, afskyelig a) af Udseende eller i 

 legemlig Ilenseende, b) i aandelig 1. moralsk Henseende'; fsv. 

 nmter som grundord för fsv. vb. iT/ta, hvaraf fsv. hjtter 

 {if/ter), nsv. lytt ursprungligen är ett particip. (Tamm, Om 

 afledningsändclser hos sv. adj. p. G4; annorlunda, men orik- 

 tigt Noreen. Aisl. Gr.2 § 353, anm. 1). — Med diiferentierad 

 betydelse hör hit got. Huts 'heuchleriscli', jfr got. hdön 

 'betriigen'. Roten le/id- i isl. l/ita, ags. liHan 'sich neigen', 

 lit. liudeti 'trauern' o. s. v. bet. eg. 'böja sig'. 



Fno.-isl. malxv 'saadan som let kan komme overens 

 med andre', isli. i komp. med bet. 'mere passclig, tjenlig, 

 behagelig' (Fr.^, därjämte i fl. smss.). Jfr ags. semac 'pas- 

 send, tauglich', fht. cjimah. Till etymologin se Kluge, Wbch 

 'machen'! 



Fno.-isl. samr 'lika, samma', med svag form i fno.-isl. 

 sami, fsv. sami, fda. mme, got. sama, fht. samo och med 

 motsvarighet i gr. 6^dc (jfr find. sama-); se Tamm, Om af- 

 ledningsändelser hos sv. adjektiv p. 45 f. — En afljudsform 

 härtill är 



fno.-isl. sumr 'någon', fsv. sumer, somer, sumi d. s., 

 fda. smn, sume, nda. somme, pron. pl., 'somliga, några', jfr 

 isl. sumligr d. s., fsv. sumlika (somplike) pron. pl. 'somlige', 

 med motsvarigheter i got. sums, fht. fs. smn 'någon', gr! 

 «>o-, find. sama- (ieu. *somo-: *sdmo-). 



Fno.-isl. sJcwtr 'hurtig' Fr. 2, fsv. sMuter 'hastig, snar' 

 (Sdw.) till stv. fno.-isl. skiöfa 'sätta i rörelse', fsv. s/ärda. 



