456 



som härleder ordet ur '■'Bädn (: vb. rär^aj 'die iibcr das 

 Meer herschendo'*; jfr nsv. sjörä, dial. rådande, rädare (Sverge 

 o. Finl. fierst.) 'rå, skyddsande\ — 



P. 2o2. ^skmmna- : Tillfoga fht. skam (skammlr) och 

 sketnmi 'kurz' (adv. skamlicho — shemlicho) med sannolikt 

 sekändär /a-stam; jfr ir. scaman <i'^skamno- 'levis (Fick, 

 Wbch* II. 308). — 



P. 237. *rrMna-: Tillfoga fsv. (Sdw., 1 gg) rymher, 

 fht, rtlmi, mht. rume 'geräumig'' {möjl. bahuvrihi: *5rt-r«- 

 mia-J. — 



P. 242, 243. Med uppgifvande af min här gifna tolkning 

 af ä. da. luni, nda. dial. lum, lummet, no. dial. him, fsv. 

 liomher, nsv. Ijuyn anser jag numera att fsv. liomber närmast 

 bör förbindas med isl. lionii, ags. léoma, fs. liomo 'Glanz' 

 Licht, Strahr (Henhman- enl. Noreen, Urg. Lautl. p. 131, 

 Sievers, Ags. Gr.- § 222,2, enl. Zupitza, Gutturale p. 74 f., 

 däremot — med hänsyn till fs. liomo — af en grdf. Heii^man- 

 > Hemnan-), medan da. no. lum har sin motsvarighet i find. 

 rukmd- 'glänzend' (Huk-md , germ. Hu^n-yna- > *lu[iij-ma-, 

 jfr isl. draimvr <. "^^drau^^um-). Till betydelseutv. 'glänsande 

 — ljum, varm' jämföre man det från samma rot (lei/k-) fram- 

 gågna adj. liupi, hvilket i nda. (Inan) betyder 'beskyttet mod 

 Vind, Vejr og Kulde, mil dt, noget varmt, om Vejret" 

 (Molb.), jfr lune vwrelser — tiette, värme v. (Molb.), no. 

 dial. lygna 'et svagt, varmt Vindpust m. m.' Äfven i andra 

 ordgrupper kan samma betydelsehistoria iakttagas: jfr roten 

 ghlt!- i lir. glé C^^-glei-m-) 'glänzend, klar', fht. (jlVmo, gleimo 

 'Gliihwiirmchen', fs. gli-mo 'Glanz, Scliimmer', mht. glt-men 

 'gliihen, glimmen': gr. x/u-aQog 'lauwarm', x^^'-*^'^^^ 'wärme', 

 xlnioi 'vara varm'; find. varcas 'glans', lat. Volcänus 'eldens 

 gud', got. ivulanda 'siedend', gr. «/.<•'« 'värma, solvärma', nisl. 

 valgr 'warm, lukewarm' {* //al-sa-). — 



