457 



P. 249. *su-ro-: Roten su- *ilit!sseii' är å germ. bot- 

 ten ännu belagd i flit. doii (g. souwes) 'saft', ags. séaiv séa 

 d. s., seséan- 'succulent', no. dial. Ross. sor/g, sotjfj 'fugtig, 

 lidt vaad', nisl. Vgf. söijrjr 'dank, wet', saggi ni. 'moistness, 

 dampness', sv. dial. Rz sögg^ segg, sygg \åt, fuktig, sumpig', 

 sagga 1) 'småregna', 2) 'framsippra'. — 



P. 253. '^sncl-r6-. Tillfoga nsv. dial. Rz snöte}' 'vältalig, 

 munvig' (Småland, enl. Spegels o. Ihres gloss.), anotra f. 

 'liten, vakker flicka'. — 



P. 255. ■■atj-ra-: Till etymologin se Brugmann, Grundr. 

 P. 518, Liden, Studien zur altind. u. vergl. Sprachgesch. 

 p. 75 f! — 



P. 320. ^' .^^runjia- : En parallell till den af mig för 

 detta ord antagna betydelssutvecklingen kan jag numera på- 

 visa hos lat. brevis: 'kort, om utsträckning a) i längden, b) 

 på vidden: smal, tunn, snäf (= isl. grannr), c) i djupet: 

 grund' (jfr hrevia 'grunda ställen, sandbankar'). — 



P. 322. *do(ta-: Fsv. dopsöker innehåller icke (>tt adj. 

 *do/)er (?), utan dö/)er (Noreen, Aschw. Gr. § 81, i, a). — 



P. • 370. Annorlunda betr. nsv. njugg hos Söderberg, 

 Fil. sällsk. i Lund förh. 1881—88 p. 73 (enl. Hellquist, Ark. 

 XIV. 142, jfr äfven Björkman, Scandinav. loan-words p. .■.'4)- 

 På grund af nsv. dial. niggla 'snåla' (Rz) förutsattes ett adj. 

 *iuggtr-, hvaraf "^"hngggiv- njugg. — 



P. 385. Till de i någon mån sannolika ^t -stammarna 

 kan ännu fogas: fno.-isl. tömr 1) 'tom', 2) 'forfsengelig', 3) 

 'ledig' (Fr.2), fsv. tömher, nsv. tom, fda. nda. tom; jfr fs. 

 tömi (tömlg) 'frei von etwas', ags. tu7n d. s. (adv. tome), fht. 

 -znomi i ividar-zuomi 'adversans, absurdus', zuomlg 'vacaus^ 

 von einem Hause'). — 



P. 410. Jfr ang. isl. kaikr o. s. v. Liden, Stud. z. 



■ii 



altind. und. vergl. Sprachgesch p. 36! — 



