399 



afskrapad', medan nyanserna 'skarp, sträng, häftig, vresig, 

 ond, elak' å ena sidan samt 'knapp, snål' (jfr under art. 

 *hnaiviuu-) å den andra synas förutsätta ett motsvarande 

 aktift grundbegrepp 'skärande, skrapande o. dl.' (jir Ht- 

 kartus 'bitter', isl. hardr o. s. v., ifall dessa höra till roten 

 kert- 'skära, klyfva': se Klugc, Wbch*'). 



Som etymologiskt obesläktadt med senast afhandlade 

 adj. fattar jag det härmed formelt sammanfallande fno.-isl. 

 snoggr, sn0ggr (*s7iagg/(u-, *snaggina-) 'hurtig, snar' ; jfr 

 adv. sn0ggt = snilöigt 'med rask Fart eller Bevsegelse' (Fr.^). 

 Äfven detta ord kvarlefver i nyno. dialekter: snagg snegg 

 1) 'rask, hurtig, skyndsom', 2) 'hastig, pludselig' (]h sn0gg- 

 f0re = sneggf0re 'öieblikkelig, niidlertidig Hjselp, Nadhjselp'; 

 fl ån Sondfjord meddelar Ross äfven ett snau(d)ff>re i s. bet.). 

 Vidare uppträder det no. adj. med några härledda bemärkel- 

 ser: 1) 'net, taekkelig, isaer om Kvinder', 2) 'pudsig, besyn- 

 derlig' (Ross), betydelseutvecklingar, i fråga om hvilka jag 

 kan hänvisa till följande parallellismer: nno. dial. smdig 

 'smidig, flink, dygtig, bra v', 2) 'net, vaikker', 3) 'morsom, 

 lystig, snurrig, besynderlig' (Aas.), nsv. dial. snodiger 

 'rask, hurtig, flink' (= isl. snuöigr), snudig 'nätt fin'; nda. 

 snurrig 'loierlig, pudserlig, underlig'.' snurre 'dreie hastig 

 omkring', nht. scherzen 'skämta': mht. scherzen 'fröhlich 

 springen, hiipfen, sich vergniigen'. — Fno.-isl. snoggr, snaggr 

 har under hvardera formen motsvarigheter å östnordisk språk- 

 botten: nsv. dial. (dalmål) snogg (= isl. snoggr) 'behaglig, 

 vacker, nätt, fin', nsv. (riksspr. o. finnl. högsv.) syiygg l)'ren. 

 prydlig' 2) 'som älskar renhghet och prydlighet', ä. da. (Alolb.) 

 smjgg 'net, peen' (snygg — '^sn&gger)^ altså med samma se- 

 masiologiska utveckling, som iakttogs hos ofvan anförda nno. 

 form. Johansson, a. st. p, 340, däremot anser att ifrågava- 

 rande betydelsenyans sannolikt framgått ur bet. 'med kort- 



