401 



dial. snefffj o. nsv. dial. snärjger, resp. *snigc/via- för nsv. 

 (riksspr. o. dial.) siiygg och ett af Johansson från en no. 

 dial. (Vergelands Sognefjord) anfördt snygg (i en af J. för- 

 modad bet. 'scharf ), medan isl. snoggr. sv. dial. snagg-, snogg. 

 resp. isl. snaggr, no. sn0gg, sv. snögg i anslutning till No- 

 reen (Sv. Ldsm. I. 692, IV. 2: 172, Arkiv I. 168 n. 1, Aisl. 

 Gr.2 § 353 anm. 1) med rätta återföras på stamformerna 

 snaggva- resp. snaggvia-, tillhörande ett gammalt z<-adjektiv. 

 Af dessa stamformer låta emellertid *sneggva- och *sniggvia 

 borteliminera sig. Det oomljudda no. dial. snegg är nämli- 

 gen intet annat än en biform till det vanligare i- och iv- 

 omljudda no. snogg, isl. snoggr = *snaggu-ia (jfr t. ex. fno.- 

 isl. gorr: gorr, gcerr, gerr, se Noreen Aisl. Gr.^ § 79), medan 

 nsv. siiygg är en fortsättning af ett fsv. "^snogger (se Noreen. 

 P. Grundr. I.^ 591 f., Aschw. Gr. § 106, 2, a). Det af 

 Johansson meddelade enstaka no. dial. snygg (hvilket jag 

 återfinner hvarken hos Aasen eller Ross) rättfärdigar icke 

 ensamt den supponerade stamformen ■■'sniggvia-. 



Huruvida jämsides med ifrågavarande i<-stamsadjektiv ett 

 likbetydande ieu. //o-particip existerat, såsom Johansson vill 

 göra troligt, är mycket problematiskt. Lat. novacula 'schar- 

 fes Messer, Schermesser, dolch' skulle (enl. Johansson) när- 

 mast förutsätta ett vb. *?^o^;^^re 'geschoren, geschnitten machen'. 

 och detta vore en afledning af ett adj.-part. *novos 'geschabt, 

 geschmitten', hvilket J. vill tyda ur '^neuo- < '^sneuo- 

 (*sq1ineuo-) = isl. snoggr. 



Fno.-isl. adj. fiiötr 'rask i sin Bevsegelse* (Fr.^) har ut- 

 seendet af en a-stam, bildad på stv. fno.-isl. fiiöta 'flyta'. 

 Med fäst afseende å dalmålets py, flyt (= isl. *fliitr), hvari 

 rotvokalen y på grund af sin ställning efter kakuminalt I ej 

 kan ha genom kontraktion framgått ur diftongen iu ^), anser 



^) Jfr Noreen, Aschw. Gr. § 122, 2, a. 



